m 



donio u Španiju, car Friđrik drugi ga dade iz arapskog na la- 

 tinski prevesti. 



Sada stopiše zapadni kosmografi 8 knjiga fizike, 4 knjige o 

 nebeskom svodu i 4 knjiga meterologije u jedan sustavni opis 

 cijelog svemira. 



Šolastici prihvatiše geografski sustav aristotelov i doilavali'i 

 neke mršave vlastite opaske, kao dokaze za istinitost njegovu. 

 Njima bijaše izvor sveg svjetskog znanja i najviši autoritet, ko- 

 jemu se u svim prijepornim pitanjima geografije pririvahu. 



Najveći šolastici se ipak ne pokoravahu slijepo i bez kri- 

 tike ovomu autoritetu, već su Albertus Magnus pa Baco u mnogim 

 točkama dodavali svoje ispravke. 



Oi'im Aristotela utjecaše grčka znanost i preko Ptolemcja 

 na sredovječnu nauku Njegovo veličajno i vanredno temeljito 

 djelo Blhyàhj òóvra^iq, latinski Magna constructio, a arapski Al- 

 magest nazvano, bijaše podloga svemu astronomičkom znanju 

 srednjeg vijeka. Križari donesoše po Al Mamunu naređeni arapski 

 prijevod ovog djela u Evropu, a pošto latinski prijevod, što ga 

 je već prijo bio Boelij spremio, bijaše slabo poznat, to je po na- 

 redbi cara Fridrika I. učeni Gerhard Grcmonski (1114. — 1187.) 

 arapski izvor preveo na latinski. 



Osim Almagesta mnogo se je rabilo Quadripartitum ili 

 TsvQdßißlou gvi'ca^a !J,ad)]uaTi/.i^, koje bijaše prilika naših nau- 

 tičkih dnevnika; pod naslovom „Alfonsove table" ^ rabilo je ovo 



^ Alfoiitij Tabulae bile su za srednji vijek standarJ-worii prvog reda 

 unatoč svojim pogrije-kama, tako da i dana-; ol njih imade veoma nmogo iz- 

 danja. Naslov im je veoma raznolifan. Za nas su važne, što nam pokazuju, ülo 

 je nautička i astronomička znanost 13. vijeka u najsavršenijem svom obliku 

 proizvela. — Osim astronomičkih računa irađ)'žavaju te table i brojne oznake 

 silina i dužina. Sredozemno je more za 10 stupnjeva predugo ! Već učeni 

 Nijemnc Regiomontanus, koji je g. 1473. sam izdao eferveride za g. 1475. — 1530. 

 osuđuje oš'trO' Alfonsove table : Né nimium c jnfidas inani calculo quasi somnio 

 Alphonsino et facilius intelligas quam frivola tit illa Regis compago. Scripta 

 dar. mathematici J. Regiomontani de Torqueto et Astrolabio armillari. Norimb. 

 ,1541'. p. 43. Table su pò odredbi Alfonsa mudroga, kralja kastilskog bile iz- 

 dane. Da je Alfons bio čovjek vanređnog ošUoumlja, dokazuje njegova, proti 

 njemu samomu često rabljena rečenica, kojom je tada nedvojbenu Ptolomejevu 

 nauku o gibanju sunca osudio: Da je Bog meni povjerio stvaranje .'-vijeta, si- 

 gurno ne bih bio dao svemirska tjelesa u ekscentrima i epiciklima kolati. Za- 

 mršeni puteyi svemirskih tjelesa pričinjahu mu se, da ne odgovaraju istini; 



