98 



visokim gorama izbijati mogu, ako se uzme, da razina oceanska 

 nije viša nego li te gore, pošto su usljod teže čestice oko ze- 

 maljskog središta koncentrično rasporedane, pa ocean također 

 čini samo dio zemaljske kugle te ne nadvisuje svojom površinom 

 kopno i gore, to je sredovječnim geografima zadavalo mnogo 

 muke. 



Vilim je ovu poteškoću riješio načinom, koji nam zasvjedo- 

 čuje vanrednu pronicavost njegova uma; on kaže: Priznato je, 

 da voda uslijed teže, i svoje gibivosti uvijek traži najniže mjesto; 

 naiđe li pako na tom pntu na nepropusne slojeve, to mora put 

 svoj prema površini zemlje tražiti, te će kao izvor ma i na vi- 

 sokoj gori izbiti. 



Konsekventan u svojoj nauci o kugloličnom obliku zemlje, 

 dovađa Vilim vjetrove pa morske dobi u kauzalnu svezu sa tim 

 oblikom zemlje te je dapače nauku o tim pojavima potanko i 

 sustavno razložio. 



Kao plimni val tako ishode zračne struje od istoka i za- 

 pada. Na onom mjestu, gdje zračna struja udara o kopno, razbija 

 se u dvije grane: jedna zakreće prema sjeveru, a druga prema 

 jugu. — Na sjeveru se sastaju obe grane istočne i zapadne struje, 

 te udaraju kao vjetar sjevernjak prema jugu. Taj je vjetar (Boreas) 

 veoma hladan, jer iz hladnih krajeva dolazi, nu ugrije se, čim 

 stigne u vrući pojas. Isto biva i sa južnim granama, al te dolaze 

 k nama kao topli vjetar, jer prolaze vrućim pojasom. 



Ovako nastaju glavni vjetrovi (cardinako), postrani pako 

 (venti collaterales) nastaju odatle, što istočna ili zapadna grana 

 prevlada, te onda vjetar od ravnog meridionalnog pravca otklanja. 

 Cijeli pako pojav samo je moguć, ako si pomišljamo zemlju kao 

 kuglu. 



Sličnim načinom razvija se strujanjem morske vode također 

 i plima i osjeka, samo što pri tom ističe, da opstanak ekvatori- 

 jalnih struja mnogi poriču, jer vrućine radi onamo još nitko nije 

 dospio. Unatoč tomu zagovara Vilim ovo tumačenje morskih 

 dobi pa ga dovađa u sklad sa njegovim cijelim geografskim su- 

 stavom. 



Od Vilima do Alberta Magna znatan je kronološki skok. 

 Razdobje, koje ovu dvojicu rastavlja, rodilo je Herradu i Sacro- 

 losca, pa ovi čine karike u neprekidanoj niti znanstvene predaje, 

 dosta važne da ih spomenemo. — Djelovanje pako Albertovo 



