99 



bijaše tako veličanstveno, da u sjaju njegova imena manji po- 

 tamne ko zvijezde uz sunce. 



Veliki šolast Albertus,^ kog je već i suvremeni svijet od- 

 likovao pridjevkom „Magnus", spada neosporno među prvake 

 13. vijeka, koji nam za naše pitanje rodi kud i kamo obilnijim 

 plodom nego li 11. i 12. vijek. 



Albertus se je rodio iz obitelji uglednih grofova Bollstädtskih 

 u Svapskoj g. 1193. Zadojen u Padovi talijanskom znanosti, vrati 

 se kao učitelj i dominikanac u svoju domovinu. U Njemačkoj i 

 Francuskoj izađe znanjem svojim na glas, a Toma akvinski mu 

 bijaše učenikom. Pošto se je bio odreko biskupske časti, poda 

 se u Kolnu posve nauci; iza života koji bijaše posve znanosti, 

 a osobito geografiji posvetio, umre tu g. 1280. 



On je prvi geograf među šolastima, koji je Aristotelovu 

 nauku u Njemačkoj baš udomio, napisao za aristotelovo djelo 

 novo, tumačeće djelo, u kojemu nauku velikog Stagirite srav- 

 njuje sa drugima, pa — makar mu je Aristotele prvi autoritet u 

 znanosti — i kritikuje. 



Glede nauke o obliku zemlje ide korak po korak za svojim 

 uzorom, te ako i ništa novoga ne pridonaša, ipak si je stekao 

 time našu zahvalnost, što je razgovjetnim i preciznim načinom 

 predočio tu nauku u svim potankostima. 



U svojoj knjizi de coelo et mundo raspravlja, kako gravi- 



^ Potpuni naslov njegovog rijetkog danas djela, koje sam u c. i kr, 

 dvorskoj knjižnici u Beču imao prilike naći, glasi: Beati Alberti Magni, ratis- 

 bonensis episcopi, ordinis praedicatorum, Physicorum libri Vili., de caelo et 

 mundo lib. IV., de generatione et corruptione lib. IL, de meteoris lib. IV., de 

 mineralibus lib. V. recogniti per R. A. F. F. Petrum Jammy. Lugduni. 1651. 

 Ovo je drugi svezak cijelog 21 svezak opsižućeg izdanja. Albertus M. zauzimao 

 je u srednjem vijeku tako uvažen položaj, da se o njemu razvila cijela litera- 

 tura, a biografija njegovih imade na pretek*. Najbolja je još uvijek u Scriptores 

 ord. praedic. recens. inchoav. I. Guetif, absolvit I. Echard, Paris, 1719. t. I. 

 Najstariji štampani životopis je : Vita B. Alberti doctoris magni ex ardine Prae- 

 dicatorum, episcopi ratiponensis, compilatore R. P. Petro de Grussia. Kolin, 

 1486. — U novije doba učestabu biografije Albertove; važnije jesu: Pouchet, 

 Hist. des sciences naturelles au moyen àge ou Albert le grand et son epoque. 

 Paris, 1853. — Sighart I., Albertus Magnus. Sein Leben u. seine Wissenschaft. 

 1887. — Lyonsko izdanje Jammyevo prilično je nekretično, al ipak najpot- 

 punije. 



