100 



tacija djeluje na zemlji i kako je nužna posljedica njenih fizičnih 

 svojstva, da imade oblik kugle. ^ 



Ova sferična zemlja je središte universa; zašto je pako sfe- 

 rična, Albertus nam po aristoteličkoj osnovi potanko razlaže: Zemlja 

 čini sa svim svojim česticama sferu, jer svaka njena čestica, koja 

 se nalazi izvan središta zemlje, gibljc se uslijed svoje teže prema 

 središtu, a kada ovamo dospije, prestaje joj gibanje. Od svakuda 

 teže čestice prema središtu i slažu se oko središta uslijed toga u 

 kompaktnu masu; uslijed ovog poretka čestica oko središta zemlja 

 mora dobiti oblik kugle, jer nijedan drugi lik ne podaje mo- 

 gućnost za jednolično naslaganje čestica oko središta. 



Nu ovaj fizikalni dokaz za kugloličnost zemlje potvrđuju 

 još i matematički^ dokazi: ovi su pako pojavi pomračenja mje- 

 seca pa izlaz i zalaz stanovitih zvijezda. 



Kada bi uzeli, da zemlja nije kugla, onda nebi ni njena 

 sjena, kojom zastire mjesec, mogla okrugla biti. Sjena, koja pada 

 na mjesec, uvijek je okrugla, a takova sjena može samo od 

 predmeta ishoditi, koji sam opet imade oblik okrugao. 



Drugi dokaz nastaje slijedećim načinom : Pomiče li se mo- 

 trioc u meridijanu, mijenjati će time svoj horizont; ispod kruž- 

 nice horizonta nestajati će neke zvijezde a druge će na suprotnoj 

 strani izlaziti iznad kružnice horizonta, koje motrioc čas prije 

 nije mogao viditi, jer su bile izpod horizonta. 



U našim krajevima gledamo cirkumpolarne zvijezde, koje 

 u Egiptu pa Perziji ne vide; obratno pako mi ne vidimo onih 

 zvijezda, koje su u tim predjelima vidljive. 



Razlog pako ovomu pojavu može jedino svedenost zemlje 

 biti, koja nam zastire izgled na one južne zvijezde. 



Pristajemo li uz mnijenje, da je zemlja ravna ploča, onda 

 bi morali sa svakog njenog mjesta viditi ne samo cirkumpolarne 

 zvijezde nego i oba pola u isti čas. Mnogo muke zadavaše smje- 

 štaj oceana sredovječnim geografima, jer razna slika pučine po- 

 kazuje oblik neizmjerne ravnine; za drugo pako se ovakova 

 ravnina ne slaže opet sa sferičnim oblikom zemlje. Nadalje bijaše 

 im teško u sklad dovesti nauku o gibivosti vode, koja se po- 



* o. c. Aractatus IV. p. 141. c. XI.: In quo per signa mathematicorum 

 probatur, terram esse rotundam et parvae antiquitatis. 

 ' Tako ih Albertus nazivlje. 



