102 



Iza Alberta Magna ne zaostaje opsegom svog literarnog 

 rada učeni Vincentij Beauvaisski (Bellovacensis ili Burgundus), 

 njegova kritika ne siže tako duboko, što je uz njegov ogromni 

 rad posve naravno. 



Djela naime ovih prvaka geografske znanosti cine cijele bi- 

 blioteke, jer je rad njihov u prvom redu kompilatoran. — Po- 

 glavna njihova zasluga stoji u tome, što su nam u izdatku spise 

 nebrojenih pisaca sačuvali, koji bi nam se inače bez traga izgu- 

 bili. — Nu uz to nesmijemo ni vlastiti njihov rad umalovažiti, 

 kako je to često s neznanja učinjeno. Da ocijenim vrijednost 

 njihova samostalna rada, spomenuti ću ovde sud ne svoj nego 

 dvojice naših suvremenika, kojima sigurno nitko neće poreći 

 autoritet u tom pitanju. 



Prvi je glasoviti njemački geograf i prirodoslovac A. v. 

 Humboldt, koji je napose Albertovo djelo liber de natura lo- 

 corum pohvalio, da je anticipiralo nazore ob utjecaju prirode na 

 čovjeka, koje smo mi tek prihvatili kao ispravne. 



Albert bijaše ustanovio odnos između geografskih prilika 

 kojeg predjela i njegovih bilinskih proizvoda, njegove faune 

 i njegovog žiteljstva načinom, koji se posve slaže sa nazorima 

 novovjeke geografije. 



Humbert upozoruje tom prilikom, koliko je geografsko 

 blago zakopano u sredovječnim spisima i kako se krivo čini, kad 

 zanemarujemo te spise. 



Drugi je sudac u toj stvari Marinelli, današnji najbolji po- 

 znavalac sredovječne geografije. U uvodu svog glasovitog djela 

 o geografiji crkvenih otaca ističe, da se sredovječno znanje ne- 

 pravom osuđuje i zabacuje. U srednjem je vijeku snašao geo- 

 grafiju onaj isti nepovoljni udes, koji je sprečavao napredovanje 

 znanosti i naobrazbe u opće. U znanstvenoj literaturi odsjeva 

 borba među poganstvom i kršćanstvom, a kada je ta jenjavala. 



što je sve njegovim suvremenicima bilo pokriveno gustom koprenom i neotkri- 

 veno počivalo u krilu budućnosti svjedoče nam još i ovi navodi : Govoreći o 

 Tile=Tale, očekuje kao sigurno, da će budući vijekovi odkriti tada još nepo- 

 znatih dijelova svijeta; on nam odkriće Amerike proriče. — Svojim razlaganjem 

 utjecaja prirode i kakvoće domovine po razvitak narodnog tipa i značnja, pre- 

 teča nam je Buckleov. — U novom vijeku toli raznoliko protumačeno djelo- 

 vanje vulkaničkih sila posve je ispravno shvaćao i primjerom Therasije do- 

 kazao, kako vulkani mogu cijeli oldk stvoriti. De meteoris lib. 1. p. .55. 



