Kako treba naš Kras proučavati. 



Za poznavanje orografskih, hydrografskih i antropogeografskili 

 odnošaja krševitih predjela hrvatskih zemalja vrlo je malo do 

 danas učinjeno, akoprem ni jedan predio zemaljske kore nije u 

 zemljopisnom pogledu tako zanimiv radi svojih samotvornih po- 

 java i odlika „krša", kao što upravo lomno područje hrvatskih 

 zemalja. U krševilom području lu'vatskih zemalja stvorila je pri- 

 roda zasebne gorske i vodene odnošaje, s kojima se je razvio i 

 zaseban ljudski život. Prirodne prilike udariše i kulturnom raz- 

 vitku tih krajeva neki osobiti biljeg — biljeg osame i zastoja. 



Istražiti, proučiti i prikazati izvanje obličje naših krševitih 

 gora i njihovu utrobu sa podzemnim vodama, bazenima i jeze- 

 rima na spratove, po tom rijeke ponornice s velikim brojem raz- 

 nolikih samotvornih i bajnih, ali još samo po imenu poznatih i 

 neistraženih špilja i pećina, ponora i bezdani, bilo bi od osobi- 

 toga zamašaja ne samo po zemljopisno poznavanje cijele naše 

 domovine pred domaćim i stranim svijetom, nego takodjer i po 

 samu pouku u našim školama, jer bi se tim mnoga neispravnost 

 i neistina iz naših školskih knjiga mogla odstraniti. 



U orografskom, hydrografskom i antropogeografskom prou- 

 čavanju krševitih naših predjela sigurno bi se našao i po koji 

 zdravi i korisni vrutak za unapredjivanje narodnoga gospodarstva, 

 obrta i trgovine. Kada bi naime imućni kulturni narodi saznali 

 za naše nenatkriljive prirodne samotvore, bez dvojbe bi u ve- 

 likim skupinama k nama hrlili; svjetski putnici i učenjaci teško 

 bi se dijelili od čudnih i rijetkih pojava našega „krša". 



Prirodni zemljopis obogatio bi se potanjom upoznajem 

 nmogih vrlo zanimivih orografskih oblika, od kojih se ponajviše 

 ističu : ponikve, svrtci, vrtače, dolci, doline, dolibe, korita, ški- 

 pine, žljebe, drage, prodolja, prodolice, japage, usjoline; sedla, 



