125 



samari, vrata, vratnici, klanci, ždrijela; plane, proplanci, poljane, 

 polja i mn. dr. 



Hydrografski pojavi naših krševitih predjela pobudili bi sa 

 svoje raznolikosti veliko udivljenje. Površje „krša" pričinja se na 

 prvi pogled u istinu vrlo siromašno izgledom i vodom, ali nje- 

 gova nutrina krije i čuva u sebi ne samo množinu vode, nego 

 takodjer dosta snijega i leda, a da i ne spominjem predivne vo- 

 dene tvorevine: špilje i pećine. 



U našim krševitim krajevima ima na stotine i stotine naj- 

 raznoličnijih i prezanimivih špilja i pećina, izmedju kojih napo- 

 minjem samo opće vrsti, a to su: procijepi, prosjeline, struža- 

 nice, samogradi, šupljare, dupljače, dupčani, suhe pećine, vodene 

 pećine, kapulje, bučnice, snježnjače, ledenjače i lednice, studenice 

 i mrzle pećine, pločavice, mramornice, golubnjače, orlovače, vo- 

 larice, kozjakuše, medvjedjaci, jazvine, vučjaci i razni drugi br- 

 lozi i blažišta, za tim špilje hajdukuše i mesnjače, zbjegovi i sve- 

 tinje; izvor-pećine, ponor-pećine, sopot špilje, zvonarnice, zve- 

 čaljke i zagušljive pećine. 



Nebrojeni su i raznojaki ponori: rijeka, potoka, jaruga, su- 

 vaja, sušica, vrela i bujica, pa suhi ponori, žderala i proždirala, 

 bezdani, bezdnjače i mnoge ine vratolomije i propastije. 



Kakovih sve vrsti vrela ima, može se vidjeti iz ovih imena: 

 vrutak, vreka, točak, skočac, skakavac, bukavac, klokoč, kloko- 

 tuša, čevrkalo, šadrvan (vrelo na prestanke), poček-vrelo, vrulja, 

 vir; kipilo, mahnitaš, vremenjača, zlotok-vrelo, mila voda, žmir- 

 kavac, pištenjak, pištalo, izvor-jezero, ponorac-vrelo, ruja voda i 

 stubalj ; za tim studenac, ledenac, mrzla vodica, ušivac, hajdu- 

 kovac, bistrac i crljenac, živa vodica ili živulja. — Nadzemni i 

 podzemni potoci, rijeke i jezera, vodene žile, divlji potoci, suvaje 

 sušice i jaruge, pa mnogobrojne neteke, i to : pojila, mlake, lokve, 

 močvare, jazmaci blata, jezerine, močila i kapnjače. 



Nepresušive lokve, mlake i povremena vrela jesu ponajbolji 

 znaci vodenih žila, te bi ih više puta bilo bolje potražiti i na 

 vidik izvesti nego koji put po suhim nakapnjačama (cisternama) 

 bez koristi vodu čekati. 



Proučavajući pećine i vrela moglo bi se koješta doznati o 

 životu pradavnih žitelja krševitih predjela i o životu samoga na- 

 šega naroda za neprijateljskih provala, ponajpače za vremena 

 Mongola, Turaka, hajduka i Francuza. 



