126 



Antropogeografski dio još je ponajzanimiviji, jer se bavi 

 medjusobnim odnošajem zemlje i naroda. Tu se gleda na odijelo, 

 hranu, rad i život samoga naroda, obazirući se na opće prilike 

 tla i podneblja, na gospodarstvo, obrt i trgovinu, ne zaboravlja- 

 jući ni ljudska staništa s drevnim prebivalištima i gradinama. 



Za istraživanje, proučavanje i prikazbu orografskih, hydro- 

 grafskih i antropografskih odnošaja krševitih predjela, hrvatskih 

 zemalja treba stručne spreme, okretnosti i mara, odlučne volje i 

 domoljubne požrtvovnosti pa dovoljno novaca i lažna vremena. 

 Pri svemu tome ne uzimlje se obzir na vlastiti trud, napor, rad 

 svaku oskudicu i prijegor, a to i jesu ponajglavniji uzroci, da se 

 teško i rijetko ko god upućuje po naučnome radu u naše krše- 

 vite krajeve, i to samo na koji dan, a kamo li na cijele mjesece 

 i godine, kojih bi za napomenuti rad trebalo. 



Dok se naša vrijedna „Matica Hrvatska" ne odluči, da izda 

 opis i oris hrvatskih zemalja, ili dok se ne nadje koji Smičiklas 

 za svestrano proučavanje i prikazbu hrvatskih zemalja, dotle 

 nam ne preostaje ino, nego da zajednički po svojoj mogućnosti 

 i znanju svakom prilikom gledamo i nastojimo, da priberemo što 

 više valjane gradje za opis i oris rodjene grude, vlastite domo- 

 vine. U tom pogledu mogu naši planinari s iole domoljublja i 

 požrtvovnosti mnogo zemljopisnih zrnaca u našem „Hrvatskom 

 planinaru" naslagati, dok nam ne podje za rukom, da „Hrvatsko 

 zemljopisno društvo" i njegov časopis na noge dignemo. 



Za sabiranje zemljopisne gradje po našem gorju dade nam 

 lijepi naputak g. dr. M. Šenoa u „Hrvatskom planinaru" za go- 

 dinu 1898., a mene evo sada sa dvadesetak pitanja, kojih će se 

 biti dobro držati pri sabiranju hydrografskih podataka i to po- 

 najviše u našem krševitom gorju. 



U svome kraju treba točno nabrojiti i po mogućnosti opi- 

 sati sva vrela, zdence, bunare i čatrnje; za tim izvore: rijeka, 

 potoka, jaruga, bujica i mlazova; pa slapove, bukovo, vodopade 

 i virove; te jezera, nepresušive i presušive močvare, lokve, mlake, 

 pištahne; i napokon: ponore, bezdani, jazine, propasti, zjala i 

 otvore u zemlji; kao što špilje i pećine, kroz koje voda provire, 

 ili u kojima se voda i \odene tvorevine nalaze. 



Prije nabrajanja i opisivanja navedenih prirodnina treba 

 dobro i potanko o njima propitati stare ljude, čobane, šumske 

 radnike, poljske radnike, drvare, a naročito lugare, općinske 



