Zemljane gljive (Erdpfeiler, Erdpyramiden) u 



dolini rijeke Bosne. 



Nekoliko kilometara više ušća lijeve Bosnine pritoke, Lašve, 

 javljaju se na obima stranama doline rijeke Bosne čudni oblid 

 tla, koji mogu da na sebe povuku pažnju i stručnjaka i nestruč- 

 njaka. Ta čudne oblike tla zove Nijemac Erdpfeiler ili Erdpyra- 

 myden, poetični Francuz demoiselles, a ja bi ih — makar i manje 

 poetično — najradije nazvao zemljanim gljivama, jer me svojim 

 oblikom na gljive najjače podsjećavaju. 



Sve od njena izvora, pa do koja 3 km. niže ušća Trstio- 

 nice (željeznička postaja Kakanj-Doboj), desne pritoke Bosnine, 

 teče Bosna u glavnom od jiigo-istoka na sjevero-zapad. Nešto 

 niže ušća Trstionice potisnuše Bosnu ogranci Rapte-planine, te 

 joj je smjer tijeka od istoka na zapad sve do ušća potoka Lašve. 

 Dok nam se pojedini dijelovi Bosnine doline prikazuju pretežno 

 kao drage — na što nas već upućuju mnogobrojne brzice i bu- 

 kovi u tijeku te rijeke — to je ovaj dio (niže ušća Trstionice pa 

 do ušća Lašve) prava dugodolina, dugačka kojih 15 km. Tu 

 dugodolinu zagrađuju sa sjevera ogranci Rapte-planine, a s juga 

 ogranci Hum-planine. 



Što se više približavamo ušću Lašve, to se ta dugodolina, 

 koja je na svome početku do 1 km. široka, sve više suzuje, tako 

 da je na svome zapadnome kraju prava sutjeska. Na tome kraju 

 sutjesku zagrađuje sa sjevera Osječani-brdo, ogranak Rapte- 

 planine, a s juga Viduša-brdo, ogranak Hum-planine. 1 jedno i 

 drugo brdo doseže jedva visinu od kojih 70 m. (relat. ca. 300 m.) 

 Na obroncima ovih dvaju brda izdižu se oni čudni oblici tla, 

 koje nazvasmo zemljanim gljivama. 



Da se malo izbliže s njima upoznamo! 



Na podebelu (ca. 0*5 m. prema korijenu i više) struku ne- 

 kakve žućkaste tvari nasađena je sivkasta ploča, gotovo kod svih 



