9 



nulli čekinju i koji Ivoie bii; (t'iiiiiculus). Sesteroèlanu ticala iiuajii 

 n, pr. Liucorrhinia, Libellula, Sympctriuìi, Cordiilia, Epillieca, 

 Cordidegasler, a sedmeročlana vrste roda Arschna Posve su 

 diukčija ticala Agrionida, jer su se kod njih po svoj prilici 

 članci biča stopili; Galoptpnjx i Lcsfrs imaju samo dva članka 

 biča, koja su vrlo dugački, a Ayrioìi pače samo jedan. Kaka 

 sjetila zastupaju ticala, ne zna se još pravo; po Burmeisteni su 

 organi za sluh. 



4. Usne česti (t r o p h i). 



Usne su česli dobro razvijene, slobodne, rožnate, služe za 

 žvakanje te sastoje iz gorne usne (labrum), gornjih čeljusti (man- 

 dibulae), donjih čeljusti (maxillae) i donje usne (labium), iznact 

 koje još leži endolabium ih hypopliarynx. Svi su ovi dijelovi 

 parni osim gornje usne i hypopharynxa. 



Labrum pokriva usta zgora, te se neposredno naslanja na 

 clypeus t. j. donji dio čela. Dosta je velika, neparna pločica raz- 

 lična oblika. Malo je sveden, bez brazde n. pr. kod L^jicorrhi- 

 nia peclorcdis, Libellula quadriniacidakt, raznih vrsta roda 

 Syynpelrum, Cordidia acnea; malo ne polukružan u roda L'W^r.s- ; 

 kod roda Acschna' je u sredini izrezan, a kod Libellula depressa, 

 Epitheca bimaciüata Caloptcryjc i Agrion je gotovo ravna plo- 

 čica. Donji rub je gusto obrastao dlačicama. Sama za sebe je 

 gornja usna slabo gibljiva, već se samo giblje s ostalim čestima. 



Mandibulae su uvijek parne, rožnate, široke, trouglate plo- 

 čice, kojima je vanjski rub svinut, često ponešto dlakav, nutarnji 

 pak ima jake zupce, koji su u dva reda poi'edaiii i na dvije 

 grupe tako razdijeljeni, da gornja dva do tri zu])ca od donjih 

 dijeli oveća brazda. S glavom su zglobno spojene i to na kraju lica. 



Miču se u horizontalnoj ravnici i služe za žvakanje, ili dr- 

 žanje manjih kukaca, koje Odonafa sa donjim čeljustima sa- 

 žvaču. 



Oblikom se mandibulae jako ne razlikuju kod pojedinih ro- 

 dova i vrsta, samo su kod jednih jače, a kod drugi! i slabije 

 razvite. 



Maxillae su takodjer parne, ali slabije razvijene od gornjili 

 čeljusti, kratke ali debele. Sastoje od više komada, i to od donjeg 

 horizontalnog stožera (cardo), debelog drška (stipes), na koji se 

 onda naslanjaju malae i to mala externa ili galea, vanjski lap, 



