12 



eksternu, ima na vihii Juki šiljali ziil), a na vanjskom komadu, 

 koji je pipalište, okrugljasti je |)i-ivjesak, koji je u velike sličan pi- 

 pali!. Ovaj vanjski komad skupa sa svojim pi-ivjeskoin drži 

 Bertkau usnim pipalom, koje je s vanjskim lapom sraslo, a zadnji 

 mu je članak ostao slobodan. i>i-auer u svojim novijim radnjama 

 kao šLo i Rostock. Kolbo i dr. di-že postrane kipove sa stožerom 

 zajedno j)rvim, dolično drugim člankom pipala lo upotrebljavaju 

 različmi veličiim ovili dijelova kao kriterij i-odova. KoliauL nije 

 toga mnijenja, već di-ži, da je ovaj dio posve homologan t. zv. 

 galeji I. j. vanjskom lapu maksila, te ne može ])0 tom predstav- 

 ljali donje članke pipala. Ovomu se mnijenju i ja na leinelju 

 svojih preparata [)riključ!ijein, jer držim, da je vanjski komad 

 j)oslao srašlenjem malae exlernae s pipališlem, na kojem se na- 

 lazi uvijek jednočlano pi])al(), ako je u opće razvilo, i lo kraj 

 zuba, koji pripada mali eksterni. 



iVjjedini dijelovi donje usne su kod i-aznih i-odova razne 

 veličine i razno građeni. Šio se tiče potankosli, došao sam do 

 slijedećih rezultata. 



Kod Lrucorrlihiia i xS/yw/pc^r/fw je središnji la]) vrlo malen, 

 malo sveden, postrani su lapovi veliki, zaokruženi, a na gornjem 

 nutarnjem rubu nose m;den zubić. Pipala nema. Išlo tako je i 

 kod Libellula, samo su postrani lapovi gotovo četverouglasti. 

 Kod Cordelia je središnji laj) već nešto veći i jače sveden; ])0- 

 sti-ani lapovi su razmjerno nešto manji i malo ne oki'Ugli; zuba 

 iK'uiajii. Parni se postanak središnjeg lapa vidi po uskom, tankom 

 šavu u sredini. Isti oblik ima i labium roda Kpllheca samo tu 

 još nalazimo malen zubić. Kod Gomphus-a su svi dijelovi go- 

 tovo jednake veličine; posirani lapovi se svršavaju na vrhu u 

 šiljali zub: ])ipalo je iste duljine kao i laj)Ovi, vrlo gusto dlakavo 

 te svršava oštrim vrhom. Aendnia ima središnji lap samo malo 

 kraći od postrani! i i s uzdužnom brazdom i na gornjem i-ubu sa 

 zarezom. Sve to nas dovađa do zaključka, da. je središnji lap 

 ])arnog postanka. Posirani se lapovi svršavaju u dosta dugi, ši- 

 ljali zubić a |)ii)alo u njegovoj lilizini je dulje od zuba, jako 

 gusto (hakavo, a svi'šava se ])ud tujiim, kratkim šiljkom kao šio 

 kod A. rufescfns, bud dugačkim, oštrim kao šio kod .1. pnr- 

 tcit.'ils. 



Kod Ayrioiiida je si-edišnji \\\\\ dulji od posiranili s uz- 

 dužnom brazdicom. Kod Calopteryx pače se \idi duboka, do.sta 



