39 



Napokon ću sada još da spomenem zanimljivu činjenicu, 

 koju Tümpel u svom djelu (pag. 19.) priopćuje, da su naime, 

 moti-ena križanja između Aeschna grandis i A. cyanea. 



B) Nošenje jajašaca. 



Odonata nesu svoja jajašca odmah iza kopulacije a ova se 

 oplode istom onda, kada prolaze kraj receptakula seminis. Li- 

 bellulidae i Agrioniđae ne nesu na isti način svoja jajašca. Kod 

 prvih, kojim izuzev nekoliko rodova i to Anax, Aeschna i Cor- 

 dulegaster manjka ovipositor, ostavi mužjak iza kopulacije ženku 

 i ova kod zgodne prilike jednostavno pusti svoja jaja u vodu 

 među trsku ih drugo vodeno bilje. Ženke nekih vrsta kod toga 

 svaki put prignu zadak do površine vode. Jaja izlaze brzo poje- 

 dince jedno za drugim ili, ako ima ženka pod vulvom žljebič, 

 jaja se tu skupljaju te padaju u većim kupovima iz žljebića. Tako 

 nese Epitheca bimaculata svoja jajašca u vodu ili kraj nje u 

 kupovima ili prstenima na kamenje ili bilje. Jajašca su u sluz- 

 natoj tvari, koja u vodi nabubra. Ovu tvar izlučuju dvije jako 

 razvile parne žlijezde. 



Vrlo zanimljiva je pojava, kako Orthetrum cancellatum svoja 

 jajašca nese. Po Sieboldu Über die Fortpfìanzungsweise der Li- 

 bellulinen pag. 437. u Germar's Zeitschrift für Entomologie 

 g. 1840. naime sudjeluje kod toga i mužjak. Poslije kopulacije 

 on naime ne pusti ženku, već je i dalje drži za vrat i leti s njom 

 nad vodom, dok ne nađe prikladno mjesto ža jajašca. Nad tim 

 mjestom onda lebdi i spušta od vremena do vi-emena abdomen, 

 a ženka mora čitava ova gibanja mužjaka slijediti. On uvijek to- 

 liko spusti svoj abdomen, da kraj abdomena ženke dođe u vodu, 

 pri čem ona ispusti jajašca. 



Sasvim drugčije nesu svoja jajašca Agrioniđae i spomenute 

 Libellulidae, koje imadu ovipositor. Ove naime nesu svoja ja- 

 jašca u vodeno bilje i prigodom ovoga posla spuštaju se tja do 

 dna voda. Ja ću tu u kratko reproducirati, što Siebold u svojoj 

 radnji: Über das Eierlegen von Agrion forcipula (= Lestes 

 sponsa) u Wiegmann' s Archiv für Naturgeschichte g. 1841. I. 

 pag. 205 — 211. baš za ovu vrstu o tom pripovijeda. Poslije ko- 

 pulacije mužjak ne pusti ženku, već ju još i nadalje drži svojim 

 kliještima za vrat i tako oboje lete pruženim tijelom okolo i 



