59 



temher 1890. pripovijeda selidbu Libellula scotica zajedno s mu- 

 hama Eristalis i Melithreptus u istom smjeru. Bilo je to 2., 3. 

 i 4. rujna 1880. u Sils-Maria u gornjem Engadinu. Visina leta 

 Libellula iznašala je najviše 2 m. 



Göldlin u Zoologischer Garten g. 1880. pag. 125. Libellen- 

 wanderung navodi selidbu od Calopteri/x virgo 17. rujna 1870. 

 između .3 i 4 sata po podne u blizini Serrièresa na neuenburškom 

 jezeru. Individui su letjeli polagano. 5—10 stopa (1-58 — 3*16 m) 

 visoko, uvijek ih 3 do 8 u grupama, koje su bile 1 — 2 stope 

 (0*316 — 0*632 m) jedna od druge udaljene; a smjer leta bio je 

 od sjevero-istoka prama jugo-zapadu. Oba spola su bila zastu- 

 pana i valjda su istom ostavila kožu nimfe. 



Još sam našao i u Kohautu (pag. 26.) jedan podatak od 

 Dr. Ghyzera, koji pripovijeda o selidbi Odonata 8. svibnja 1880. 

 kroz S.-A.-Ujhely. Veliko jato Libellula depressa i Agrion pnl- 

 chellum velikom je brzinom letjelo smjerom od sjevera prama 

 jugu i to između 11 i 12 sati; ali i po podne su još mnogi u 

 istom smjeru slijedili. 



Koppen: Einige Fälle von Blassenerscheinen verschiedener 

 Insecten und speciell der Libellen u Zeitung des entomologischen 

 Vereins zu Stettin g. 1871. pag. 183 190. nabraja više takih 

 selidba počevši od godine 1494. pa sve do 1868., koje je iz lite- 

 rature sakupio. On je došao do zaključka, da Odonata bez iz- 

 nimke putuju u svibnju i lipnju. Mnogi stariji autori, n. pr. J. B. 

 Garpzor, držali su ih za šaške, ali vrijeme već odlučuje o tom, 

 da li su Odonata ili šaške, jer ove dobivaju tekar početkom 

 srpnja krila, a selidbe se njihove počinju istom tri do četiri 

 tjedna kasnije. 



Uzroka tim toliko interesantnim selidbama u opće ne znamo. 

 Da i šaške na sličan način sele, dovoljno je poznato, ali samo 

 onda, ako im ponestane hrane. Ovo ne može biti uzrokom se- 

 lidbe Odonata^ jer ovi sele, čim ostave vodu t. j. kožu nimfe te 

 ne mogu onda ni poznavati nestašice hrane, a usljed toga joj ni 

 izbjegavati. Ni to nema smisla, što neki tvrde, da Odoiiata vjetar 

 nosi, jer oni uvijek, ako pri vjetru putuju, proti njemu lete. 



Hagen drži, da oni hoće svojim selidbama da osiguraju 

 svojim potomcima dovoljno hrane ; Cornelius (1. c.) navada dva 

 uzroka : 1 . da jedan ili više ribnjaka ne bi mogli tohku množinu 

 Učinaka hraniti i 2. da je preveliko razmnažanje upravo uzrokom 



