153 



obrađivanje: iz dnevnih opažanja, prikazanih nacrtom na niili- 

 metarpapiru, proračunate su mjesečne i godišnje sredine, te 5 

 godišnje sredine i srednjih i ekstremnih vodostaja. 



Obrađivanje tog gradiva bilo je i dugotrajno i tegotno naj- 

 više poradi toga, što se s miUmetarpapira ne mogu uvijek sve 

 visine vode brzo i tačno čitati i prebilježiti, ako su — kao ovdje 

 — u omanjem mjerilu prikazane. 



Na temelju svih tih opažanja, koja su za rijeku Bosnu sa- 

 di'žana u tabi. I., za Neretvu u tabi. II., a za Vrbas u tabi. III., 

 nacrtan je graf. prikaz mjesečnih sredina maksimalnih, srednjih i 

 minimalnih vodostaja 1881. — 95. (za Vrbas 1888. — 05.), te go- 

 dišnje krivulje maksimalnih, srednjih i minimalnih vodostaja Bosne 

 1881.— 96., Neretve 1880.-90., a Vrbasa kod Banje Luke 

 1888.-97. (v. figure I.— VI.) 



Uzete su ove 3 rijeke za predmet proučavanja, jer su za 

 hidrogratijske prilike Bosne i Hercegovine najznamenitije, premda 

 im vodomjeri ne leže u jednakoj visini nad Jadranskim morem 

 (v. tabi. I. — ^III.), te ni nemaju dovoljna broja godina opažanja, 

 što je potreban za oveće hidrometrijske studije. 



Ali prije nego li pređemo na proučavanje gore naznačenog 

 predmeta, promotrimo tok spomenutih rijeka.') 



Bosna teče sredinom zemlje oko 275 km u duljini, a iz- 

 vire na podnožju Igman pl. 12 km Sarajevu na jugozapadu. Ona 

 protiče zapadni kraj Sarajskog polja, teče dalje između šumovitih 

 gora pokraj Visokog i Zenice, a od sela Gradišća (sjeverno od 

 Zenice) do sela Orahovice (sjeverno od Vranduka) među šumo- 

 vitim gudurama do Modrice^) više ih manje otvorenom dolinom ; 

 zatim prelazi u nizinu, koju u proljeće poplavi. Bosna u opće 

 pravi velike okuke, ali joj je glavni pravac prema sjeveru (me- 

 ridionalan), dakle se proteže skoro paralelno s Vrbasom. U donjem 

 toku kreće — kao i Vrbas — prema SI, te utiče pokraj Samca 



^) V. o tome , Bosanske stupnja vine" od P. Matkovića u Radu jugosl. 

 akademije znanosti i umjetnosti XXIII., 1873. (str. 43 74). — Pisano je lijepo, 

 ali se mora kontrolo vati špec. kartom (1 : 75.000), koje u ono doba nije bilo, 

 te s toga rasprava ima po gdjegdje pogrešaka. 



^) Narod nazivlje to mjesto 3Iodriča,-e, a e Modrić,-a, kako se često 

 čita i na kartama bilježi. Vidi Jukić (Slavoljub Bošnjak) : Zemljopis i povjesnica 

 Bosne i Hercegovine. Zagreb 1851., str. 41. 



