154 



u Savu. Bosna nije kao Vrbas plahovita; srednjega je pada i 

 umjerene brzine ; korito joj je djelomice pjeskovito, djelomice 

 krševito, a na ušću se prostiru ogromni prudovi. Širina joj je od 

 izvora do Visokog 50—60 m, kod Visokog 87 m, a među Kakanj- 

 Dobojem i Dobojem 45 — 53 m. U Zeničkoj ravnini joj je korito 

 oko 160 m; iza toga se steže, te joj se širina mijenja između 

 57 i 95 m. Kraj Kotorskog joj se još jednom raširuje dolina na 

 190 m. Za velike vode, osobito u proljeću, rijeka se u razmak- 

 nutim stranama doline (pokraj Zenice, Žepča, Doboja, Kotorskog 

 i na ušću) razlije. — Od izvora do ušća Miljacke na mnogim je 

 mjestima za normalne visine pregaziva: odavle je dubljina (osim 

 prijevoza kod Kakanj-Doboja, Vranduka i Dobora) malo ne svagdje 

 preko 0*9 m. Od Maglaja je rijeka brodiva za plitke latte. Bosna 

 se za jake zime smrzne. Dolina joj se neprestano sužuje i raši- 

 ruje. To je općenito obilježje bosanske doline. Najznamenitije su 

 joj ove sutjeske: iznad i ispod Stavanjske doline (na 115 km u 

 duljini) ; nadalje 4 km duga sutjeska niže sela Vratnice (nedaleko 

 Visokog); zatim 1^2 preko 2 km duga sutjeska blizu Dobrinja. 

 Iza tih dolaze sutjeske među šumovitim brdima do ušća Lašve, 

 te do 8 km duga sutjeska nad i pod Vrandukom, gdje je korito 

 150 m široko, a bregovi krševiti. Napokon valja spomenuti poput 

 gudure tijesnu sutjesku ispod Orašničke doline (kod Zepča), što 

 je tvore strmi, jedva 57 m među sobom razmaknuti, krševiti bre- 

 govi. — Najznatnija su pako razmaknuća Bosnine doline ova: 

 Sarajsko polje (od izvora Bosne do Dvora); zatim Stavanjska 

 dolina, Visočka dolina i Zenička ravnina (desni njezin brijeg nad- 

 visuje lijevi, a oba su lomna) ; nadalje Orahovička (sjeverno od 

 Vranduka) i Žepačka dolina, ravna i plodna, a naokolo omeđa- 

 šena humovima. Kraj Maglaja i dolje niže do Doboja desni je 

 brijeg viši od lijevog. Pokraj Doboja, Givčija i Osječana (blizu 

 Kotorskog) prostire se vrlo marljivo obrađena, a osobito u gornjem 

 kraju rodna dolina na 4—8 km u širinu. Iza toga dolazi Dugo 

 polje. Od Kotorskog pako do preko Dobora struji rijeka između 

 niskih bregova i prudova do samog podnožja istočnog dolinskog 

 obronka, dok se uz zapadni rub proteže široki, duboko zasječeni 

 mrtvi rukav. U kraju Doborskom lomni bregovi budu sve to viši. 

 Matica joj je plahovita. Među prijelazima najznatniji su pokraj 

 Zenice, Maglaja i Doboja. 



