159 



pješak, medju kojim se nadje mjestimice i bjela kao srebro i cr- 

 vena kao hrdja pjeska. — Kao što ima naša Kraška formacija 

 zanimivili oblika, tako bi mogli nazvati i ovu JDJešćanu prugu 

 pješčanom formacijom, koja nam pruža svakojakih zanimivih 

 oblika, jer ta ima kotlina, ublova, vrtača, humaka i čitavih pješ- 

 čanih brdina. Kad bura zahuče dižu se pješčane vijavice, koje se 

 bacaju opet na drugi kraj, praveći tako brdine, kotline ili za- 

 siplju jame i t. d. — pa evo opet novih forma! — Največi vrh 

 u toj pješčanoj prugi jest „Kališčančiš", koji se uzdiže istočno 

 kraj Gjurgjevca. 



Boraveč jednom kod svog prijatelja u selu Kahnovac, koje 

 leži tako rekuč u srcu te pješčane pruge, pričinio nam se Gjur- 

 gjevac kao na dohvatu, te sam uskliknuo: „Eto hrvatske fate 

 morgane, eto naše Sahare!" — Nigdje se ne napominje ta pješ- 

 čana pruga, bilo iz neznanja ih tobože bez vriednosti. Upravo 

 bi koristno i poučno bilo, da se ta pruga potanko prouči, napo- 

 minje i sa ilustracijama poprati. 



Sjeverno od Pjeska razprostire se „Berek" sve do (kanala) 

 konaka. To je sad isječena ponajviše jalševa, (medju kojom 

 je umješana i hrastova i jasena) šuma nalik na mladu šumu, 

 koja ima veoma močvarno i kaljužno tlo, kojeg dio služi 

 ovomjestnim stanovnikom za pašnjak rogatog blaga, konja, svinja 

 i gusaka. 



Ovo je vrlo nezdravi pašnjak, u kojem osobito rogato blago 

 očevidno flzično pada (u sušicu, a dobije i metulje) uz ove blatne 

 i kisele trave. Po tom Gjurgjevac veoma oskudjeva na paši blaga, 

 što potiskuje broj rogata blaga u nazadak. 



Iza „Bereka", koji je širok do 15 časova hoda (od Pjeska 

 do konaka) prostiru se konaci na malo uzvišenijem tlu. To su 

 krasne i plodne oranice, zasadjene gotovo samom kukuruzom, 

 medju kojom se umješale buče i grah, — i bujne livade. 



Tu su posjedi pojedinih Gjurgjevčana u jednom komadu po 

 3, 4, 5 do 10 i više jutara zemlje, na kom posjedu načinjene su 

 kuče i štaglje i koje druge gospodarske zgrade. Na tom posjedu 

 načinjena je obično drvena kućica sa 1 sobom, i kuhinjom, 1 

 komorom, tavanom i hodnikom. — Za doba zadružna života slu- 

 žila je ta kućica sa zgradama za časovito stanovanje majurice. 

 Majurica je žena, koja je od proljeća do bhzu zime stalno na- 



