160 



stanjena na konaku sa svojom obitelju, sa rogatim blagom, kojeg 

 je bilo manje veće jato prema imučnosti gospodara, kao i jato 

 svinja. Tu je majurica odpremala u jutro blago na pašu, u večer 

 dočekivala, spremala od mlijeka sir i maslac, kuhala koscima, 

 spravljačima sjena, kopačima kukuruze i u svem pomagala, do- 

 čekivala i otpremala. 



Takova se majurica pred zimu selila doma na stalno zi- 

 movanje sa svojom obitelji, blagom i onim što se spremilo, a 

 kućica se prazna zatvorila preko zime, dok nenadodje opet ma- 

 jurica proljećem u nju. Za majurice su se izmjenjivale mladje 

 žene, na koju je kocka pala, svaku godinu druga. 



Uz mnoge zgrade imade jabuka, krušaka, osobito tepika, 

 šljiva bistrica i t. d. Ti su konaci dobili matično ime pa se zovu 

 Gjurgjevački konaci, kao i oni zapadno Virjanski konaci. 



Na Gjurgjevačkim konacima zovu se pojedini pi-edjeli i 

 drugim nazivljima kao : Grkine, Pavlanci, Severovci i Kranjica, 

 koja je iznad Kalinovca do Ferdinando vca i t. d. Ove konake 

 kruže opet sa sjeverne strane ravne šume sve do rieke Drave, 

 koje se zovu: Širine, Trepče i t. d. — Znatnije vode, koje pro- 

 tjeću ove šume i konake jesu: Bistra, Pačica, Tolniea i Neteča 

 i t. d. 



Takova uporaba konaka, kako ju opisah, jest bila za 

 doba zadruga, te se je usljed umnoženja naroda i dioba pre- 

 tvorila u stalne naseobine, osim još nekojih starih gospodara 

 imućnijih. 



Popnemo li se na koji ogranak Bilo-gore, n. pv. na Kostanj, 

 Gepelovački breg i t. d., to se vidi Gjurgjevac kako leži u ve- 

 likoj nizini kao u kotlini, koju sa sjevero-istoka ljubi Drava, 

 preko koje se vide magjarski Pjeski i više od 10 magjarskih sela 

 i grofovskih carda. 



Gjurgjevac zaprema dosta veliku površinu i to mnogo veću 

 od zapada prama istoku, nego li od sjevera prema jugu, jer uz 

 svaku kuću prostire se dosta prostrano dvorište i vrt, a većina 

 ih imade ispod kućišta „travnik". Srcie Gjurgjevca jest okrug 

 ovdje zvan „Ring". Obseg mu zauziinlje V2 sata hoda, kojim 

 se obodom poredale kuće unaokolo. Usred tog „Ringa" razpro- 

 strle se močvarne livade, koje zovu travnici, do kojih su pruženi 

 štaglji i vrtovi. Sredinom tih travnika crta kanal sv. Ivanski od 



