157 



Podupire taj proces još i voda, koja se prodrijevši u ])U- 

 koline pri temperaluri ispod 0'* smrzne te ih još više raširuje. 



Da su prilike za mehaničko trošenje na Debelom bi-du 

 zgodne, bilo bi dosta spomenuti, da se sastoji od vapnenca, jer 

 vapnenac spada u takve vrste, koje brzo toplinu primaju i brzo 

 je puštaju, a rastezljivost mu je malena. Naročito je u tome po- 

 gledu zgodan [ioložaj onoga gvozda sa inkrustacijom. Na njemu 

 se jasno vidi, kako je snaga insolacije, dakle i mehaničkog tro- 

 šenja najjača na južnoj i istočnoj strani, jer se je glavna puko- 

 tina pružila smjerom od sjevera na jug, te je na jugu najšira, 

 dočim su sporedne pukotine okrenute na istok i na toj strani 

 imadu svoju najveću širinu. 



Kako li postade ona vapnena inkrustacija na zapadnoj strani 

 gvozda ? 



Ta je inkrustacija po svome postanku isto što i plosni si- 

 gasti oblici nalik na zastore, ćilime, zastave i draperije, koji se 

 u pećinama javljaju, te jim svojim čudnim oblif-ima osobiti čar 

 podaju. Takvim su tvorevinama pune naše mnogobrojne pećine 

 a imao sam i nedavno prilike diviti im se u krasnoj Vjetrenici- 

 pećini, u hercegovačkom Popovu-polju. I same pećine i one si- 

 gaste tvorevine u njima jesu produkt kemijskog rada vode ili 

 bolje ugljične kiseline, koje gotovo u svakoj vodi ima. Nu dok 

 voda ovako kemijski razgrađuje, u isti mah ona kemijski i gradi, 

 (lim je voda, napunjena vapnenim česticama izišla gdjegod na 

 javu, ishlapi iz nje ugljična kiselina, a kalcijev se karbonat ta- 

 loži već prema prihkama u raznim oblicima. 



Inkrustacije, nalik na onu na našem gvozdu mogu naći 

 dosta često i na doljnjim dijelovima vapnenih stijena; samo što 

 su ponajčešće amorfne, a ne letčaste, kao što je ona naša. Takve 

 su inkrustacije plod kišnice. Gureći naime kišnica niz vapnene 

 stijene, rastvorila je pomoću ugljične kisehne vapnenac u gornjim 

 dijelovima stijene, pa cureći dalje dolje ishlapila je, staložila kal- 

 cijev karbonat i stvorila tako vapnenu koru. Hoće li se stvoriti 

 amorfni ili ledčasti oblici, to zavisi o brzini ishlapljivanja. Pri 

 stvaranju ledčastih oblika treba da bude ishlapljivanje lagano. 



Ovako je nekako morala postati i vapnena prevlaka na 

 našem gvozdu ; samo što je to uz današnji oblik gvozda teško 

 protumačiti. Nad samom je inkrustacijom čista površina gvozda 

 jedva koji decimetar visoka, te je upravo nemoguće, da je kišnica 



