profesoru A. Heinzu, koji me je pri izboru te pri izradbi ove 

 razprave u svaku ruku svojim savjetima potpomogao. 



I. Selinocarpus. 



Od 4 vrste, koje obuhvata ovaj rod, mogao sam istražiti 

 samo jednu, 



Selinocarpus chenopodioides Gray. 



Lišće ove vrste, koja se nalazi u predjelima središnje Ame- 

 rike, duguljasto je i jajoliko, na vrhu zašiljeno i naborana ruba 

 te na odrvenjenoj stabljici u dvočlane alternirajuće prešlene po- 

 redano. Epiderma je na gornjoj i donjoj strani lista građena od 

 jednog sloja četverostranih sploštenih stanica; nutarnji su i po- 

 strani zidovi tanki, dok je vanjski zid odebljao, tanke je kuti- 

 kule, a u njemu ima uklopljenih zrnaca kalcijeva oksalata na 

 obje strane lista, no sloj je uklopina na donjoj strani lista omaš- 

 niji od onoga na gornjoj strani. Pući se nalaze s obje strane 

 lista, građene su samo od dvije zatvorne stanice poznatoga oblika, 

 nemaju nikakvih susjednih stanica, nego su opkoljene s nekoliko 

 poligonalnih epidermalnih stanica bez stalna broja i raspoređaja. 

 Dlake su dvovrsne: jedne su mnogo veće, građene od 1 bazalne 

 stanice i od 4 — 6 stanica stapke, koje prema vrhu bivaju sve 

 manje, a završuju se običnom jednom stanicom. Druga vrsta 

 dlaka mnogo je raširenija i manja ; one su građene od 2 — 3 sta- 

 nica stapke i jedne veće poput štita građene stanice tjemenice. 

 Obje vrste dlaka nalaze se na obje površine lista, no na donjoj 

 u većem broju. Na rubu lista nalazimo osobito lijepo razvit me- 

 hanički sistem (SI. 1. I.), koji bez sumnje ima tu zadaću, da štiti 

 rub listani, a građen je od 3 — 4 sloja kolenhimskih stanica, a 

 ja sam ga prema topografičkom položaju njegovu nazvao rubnim 

 kolenhimom. 



Građa lista je izolateralna, premda se već približuje bifa- 

 cijalnoj, jer se na gornjoj strani lista jasno difencirao jedan sloj 

 produljenih tankostjenih pahsadnih slanica, koji predočuje pah- 

 sadni parenhim. Spužvastog parenhima ovdje nema, nego je cijeli 

 ostali mezofìl listani, osim regije oko provodnih snopića, građen 

 od produljenih, palisadnim stanicama vrlo sličnih tankostjenih 

 elemenata, koji su obilno ispunjeni klorofilnim zrnjem. Na donjoj 



