u građi lista podudara se sa Mirab. Jalapa L. Epiderma je 

 jednoslojna; u vanjskim zidovima epidermalnih stanica nema 

 uklopljenili zrnaca kalcijeva oksalata, nego su oni odebljali u 

 jaku kutikulu. Dlake su dvovrsne: jedne su duge zašiljene, od 

 niza stanica građene, te u njima nema nikakva soka — to su 

 jednostavni trihomi (Deckhaare. SI. 4. I.) ; druga vrsta dlaka manja 

 je, nalazi se ponajviše na gornjoj površini lista, a ispunjena je 

 sa crveno-smeđim sokom i završuje se kijačastom stanicom — to 

 su žljezdaste dlake. (SI. 4. II.) Puci nalaze se na obje strane 

 lista, te se u građi podudaraju s onima kod Mirabilis Jalapa L. 

 Građa je lista kao i u ostalih vrsta ovoga roda bifacijalna s jedno- 

 slojnim palisadnim parenhimom na gornjoj strani lista i s više- 

 slojnim rahlo građenim spužvastim parenhimom na donjoj strani 

 hsta. Rubnog kolenhima nema. Provodni su snopići bez toka. 



Oxybaphus nyctagineus Sweet. 



Lišće je duguljasto-eliptičnog oblika, prema vrhu zašiljeno, 

 ponešto sa naboranim bodljikavim rubom te se u dvočlane pre- 

 šlene poredalo. Zeleni ove ima u centralnoj Americi. 



Epiderma je građena od 1 sloja četverostranih sploštenih 

 stanica. Vanjski zidovi, a osobito oni donje epidemie odebljali 

 su, jake kutikule, te u njima nema uklopljenih zrnaca kal- 

 cijeva oksalata. Dlaka ima samo žljezdastih ; obično su one 

 vrlo sitne, kijačaste, te ispunjene smeđim sokom. Pući nalaze se 

 na obje strane lista, opkoljene su s nekoliko običnih epidermalnih 

 stanica poligonalna oblika bez stalnoga broja i raspoređaja i u 

 epidermu utisnute. Pojav taj bez sumnje stoji u svezi s klima- 

 tičkim prilikama, u kojima se ova vrsta razvija. Utisnute ili inače 

 zaštićene pući nalazimo redovno samo kod onih bilina, koje su 

 se prilagodile suhoj klimi ili suhim staništima.^) Na rubu lista 

 razvijen je sloj kolenhimskih stanica, koje tvore rubni ko- 

 lenhim. 



Građa je Usta bifacijalna. (SI. 5.) Palisadni parenhim razvio 

 se samo na gornjoj strani lista i građen je od produženih taiiko- 

 stjenih uskih palisadnih stanica. Na ovaj se nadovezuje višeslojni, 

 rahlo građeni spužvasti parenhim. U cijelom mezofilu listanom 



^) Dr. A. Tschirch : Angewandte Pflanzenanatomie. 1. Bd. Wien 1879. 

 pag. 435. 



