posutih. Piiči su opkoljene s nekoliko običnih epidermalnih sta- 

 nica, nemaju nikakvih susjednih stanica, a nalaze se na obje po- 

 vršina lista. Građa lista je bifacijalna. (SI. 7.) Palisadni je parenhim 

 jednoslojan i samo na gornjoj strani lista razvijen. Spužvasti pa- 

 renhim s obilno intercelulara je višeslojan. U cijelom mezofilu 

 listanom ima rafidnih stanica, no relativno malo. Provodni sno- 

 pići jmadu zatvoren tok. 



Acleisanthes Wrightii Berth. Hoock. 



Lišće je duguljasto, eliptično i naborana i bodljikava luba. 

 Na odrvenjenoj stabljici poredalo se prešlenasto. 



Epidemia je građena kao i kod Acleisanthes longiflora, s 

 uklopinama kalcijeva oksalata u vanjskim zidovima epidermalnih 

 stanica ispod vrlo tanke kutikule. Stanice gornje epidemie veće 

 su od stanica donje epidemie. Dlake su dvovrsne: jedne su 

 mnogo veće, građene od niza stanica, obično 5—6, a završuju 

 se jednostavnom tjemenom stanicom. Druga vrsta dlaka mnogo 

 je manja, a završuje se kijačastom stanicom — to su žljezdaste 

 dlake. Puci su jednako građene kao i kod Acleisanthes longi- 

 flora i nalaze se na obje strane hsta. Građa lista je izolateralna. 

 (SI. 8.) Cijeli mezofil listani građen je od produženih tankostjenih 

 elemenata poput onoga kod Selinocarpus chenopodioides. Stanice 

 na gornjoj strani lista mnogo su dulje, te predočuju pravi pali- 

 sadni parenhim. Ispod ovoga nalazi se dvoslojna parenhirnatska 

 tkanina, građena također od ovakih, palisadnim stanicama sličnih 

 elemenata, ali su ove stanice mnogo kraće od onih palisadnih 

 stanica, što se nalaze povi-h njih, pače ostavljaju i međusobom 

 intercelulai-ne prostore. Ispod ovih kraćih stanica završuje se me- 

 zofil listani s jednim slojem nešto duljih palisada. Građa je ova 

 izolateralna, premda već naginje i na bifacijalnu, jer se na gornjoj 

 strani diferencirao palisadni parenhim. Ova građa lista tim mi 

 je više u oči pala, što je posve različna od one kod Acleisanthes 

 longitlora. Po toma baš može nam građa lista ovdje služiti kao 

 dobri difeieiicijalni znak za vrste u jednomu i istomu rodu. Pro- 

 vodni snopići i ovdje su bili opkoljeni tokom stanica. 



4. Boerhaavia. 



Od 20 vrsta, koje obuhvata ovaj rod, istražene su četiri, 



