10 



Boerhaavia pani cui ata A. Richard. 



Ova vrsta se nalazi u predjelima centralne Amerike, oso- 

 bito u Braziliji i Uruguaju. Lišće je eliptično, naborana ruba te 

 prešlenasto poredano. 



Zljezdaste dlake završuju se kijačastom stanicom i građene 

 su od malo stanica, a nalaze se na donjoj površini lista, dok ih 

 na gornjoj ima relativno malo. Epidemia je jednoslojna; vanjski 

 zid epidermalnih stanica odebljao je, te se u njemu nalazi omašan 

 sloj uklopljenih zrnaca kalcijeva oksalata na obje strane lista, no 

 na donjoj u omašnijem sloju. Kutikula je vrlo tanka. Nešto iz- 

 bočene pući nalaze se s obje sirane lista te imadu po jednu su- 

 sjednu stanicu, koja nema stalna položaja. (SI. 9. II.) Građa je 

 lista bifacijalna. Palisadni parenhim je jednoslojan i nalazi se 

 samo na gornjoj strani lista. Na ovaj se naslanja rahla tkanina, 

 od poligonalnih tankostjenih' elemenata građena, u kojoj su usa- 

 đeni tokovi oko provodnih snopića. Na ovu tkaninu nadovezuju 

 se opet produljeni, palisadnim stanicama nalični elementi, no ovi 

 nemaju one tipične duljine, ali su obilno ispunjeni klorofilnim 

 zinjem. Kao nastavak ove tkanine, a kao završetak građe li- 

 stane na donjoj strani slijedi rahli spužvasti parenhim, obično 

 gi'ađen samo od 2 sloja stanica. Rafidnih stanica ima obilno i 

 Ov'dje sa one duljom svojom osi postavljene okomito na povi-- 

 šinu hsta. (SI. 9. I.) 



Provodni snopići opkoljeni su s nekoliko u potkovu pore- 

 danih debelostjenih elemenata, u kojima ima velikih klorofilnih 

 zinaca. Na rubu lista opažamo rubni kolenhim, građen od 2—8 

 sloja kolenhimskih stanica. Drugih mehaničkih elemenata u 

 mezohlu lista nema. 



Boerhaavia a n i s o p h y II a T o r r. 



Lišće je veliko jajoliko, s naboranim i-ubom te u dvočlane 

 prešlene poredano. Biline ove ima u predjelima sjev. i\merike. 



U anatomskoj građi lista usko se prislanja uz Boerhaavia 

 panicLilata, kako u opće sve vrste ovoga roda u anatomskoj građi 

 lista ne pokazuju bitnih razlika. Rarlika postoji u građi epidemie 

 i u dlakama. Između običnih epidermalnih stanica dolaze ovdje 

 vrlo velike stanice, koje so ispunjene crvenkasto-smeđim sadr- 

 žajem, koji sa željeznim kloridom prima crnu boju, te se po tom 



