16 



Dlake, koje također mogu davati vrijedne diferencijalne zna- 

 kove za vrste jednoga roda, a i za pojedine rodove, ili su dvo- 

 vrsne, kao kod Selinocarpus, nekih vrsta roda Mirabilis, Aclei- 

 santhes ili su opet samo jednovrsne. Kod dvovrsnih dlaka 

 jedne su obični trihomi, koji se i svojom veličinom odli- 

 kuju, a završuju se jednostavnom jednom stanicom; druge su 

 pak žljezdaste, koje su obično mnogo manje, ispunjene sokom 

 različite boje, a završuju se kijačastom ili okrugljastom stanicom. 

 Žljezdaste dlake više se nalaze na donjoj nego li na gornjoj po- 

 vršini lista. 



Puci redovno su na obje površine lista razasute, samo kod 

 Bougainvillea nalazile su se one samo na donjoj strani. One su 

 građene tipično, od dvije zatvorne stanice, te većinom u 

 istraženih rodova nemaju nikakvih susjednih stanica, nego su 

 opkoljene s nekoliko običnih epidermalnih stanica bez stalna 

 broja i raspoređaja. Samo kod vrsta roda Boerhaavia one su 

 opkoljene jednom susjednom stanicom, no i ova ne prika- 

 zuje stalna položaja. Puci su nadalje u epidermu utisnute, što 

 bez sumnje stoji u skladu — kako sam već prije spomenuo — 

 s klimatičkim prilikama, u kojima se te vrste razvijaju. Biline 

 najme, koje su se prilagodile suhoj klimi i suhim staništima, 

 imadu obično duboko u epidermu utisnute ili u drugim slučaje- 

 vima tanjom ili debljom voštanom prevlakom zaštićene pučt 

 Voštanih prevlaka ovdje nema. 



Kod većine istraženih vrsta ove porodice opazio sam na 

 rubu lista razvijen mehanički sistem tkaninski, koji je građen od 

 jednoga sloja ili od više slojeva kolenhimskih stanica, a bez 

 sumnje ima tu zadaću, da zaštićuje rub lista protiv sila, koje 

 bi kadre bile mekanu tkaninu Ustanu rastrgati. Inih meha- 

 ničkih stanica u listu, osim regije oko provodnih snopića, 

 nema, a posve je razumljivo, jer mekaničku tkaninu zastupaju 

 ovdje rafidni sveščići, kojih ima veliko mnoštvo. Osobito mi je 

 upao u oči položaj tih rafidnih stanica. U istraženim vrstama 

 ponajviše su rafidne stanice bile svojom duljom osi postavljene 

 okomito na površinu lista ih su bar pokazivale tendenciju, da 

 se tako postave. Činjenica je, da postoji neka sveza između mor- 

 fologijske građe organa i fiziologijske funkcije, koju on u životu 

 bihne ima obavljati. Ovdje će bez sumnje rafidne stanice imati 

 tu funkciju, da učvrste mekanu tkaninu mezofilovu (Aussteifungs- 



