17 



organe). No baš položaj njihov pobuđuje nas i na tu misao — 

 koju sam i prije već istakao — ne bi li te rafidne stanice imale 

 i neku biologijsku zadaću, ne bi li to bili zaštitni organi protiv 

 proždiranja životinja. Ja ne tvrdim ovdje toga apodiktično, ali 

 svakako nije to puki slučaj, da se rafidne stanice u ovaki položaj 

 postavljaju ili se bar što više njemu nastoje približiti. Lišće Nycta- 

 ginaceja već radi inkrustirane epidemie s kalcijeviin oksalatom 

 dobiva vrlo hrapavu i bodljikavu površinu, pa ' je i s te strane 

 nešto zaštićeno protiv raznih neprijatelja, a moglo bi se i to 

 dopustiti, da zaštićivanje biva još sigurnije tim, da i u me- 

 kanoj tkanini inezofilovoj ima bodljikavih ustroja, koji će što 

 manje zasladiti zalogaj proždrljivim neprijateljima. 



Inih uklopina, osim spomenutih rafidnih stanica, u mezo- 

 filu lista kod istraženih vrsta nije bilo, do li kod Bougainvillea, 

 gdje većinom u drugom sloju palisad. parenhima, no i u ostaloj 

 tkanini mezofìlovoj ima osamljenih velikih ledaca kalcijeva oksa- 

 lata, produljena, prizmatska oblika. Ovakovih osamljenih ledaca 

 ima po Heimerlu i Solerederu i kod drugih rodova, n. pr. Pi- 

 sonia etc. I ovaki osamljeni leci obično su postavljeni s duljoni 

 svojom osi okomito na površinu lista. 



Vodene tkanine u istraženim vrstama nijesam mogao opaziti. 



Što se građe listane tiče, to je ona u pojedinim vrstama i 

 rodovima ove porodice dosta različna. Pretežno susreće bifaci- 

 jalna građa lista sa jednim slojem palisadnih stanica na gornjoj 

 strani lista i s višeslojnim rahlo građenim spužvastim paren- 

 himom na donjoj strani n. pr. kod Mirabilis, Oxybaphus, Acleisanthes 

 longiflora, Bougainvillea, Abronia cycloptera, a po Solerederu i 

 kod Pisonia i Leucaster. U rodovima odnosno Selinocarpus, Aclei- 

 sauthes Wrightii, Abronia turbinata dolazi izolateralna građa. 

 Osebujnu građu lista imaju rodovi Boerhaavia i Alhonia, koji čine 

 neki prijelaz između bifacijalne i izolateralne, osobito ako pomi- 

 slimo stvar tako, da se spužvasti parenhim od donje strane lista 

 povlači u srednju zonu mezofilovu, a objestrano onda da se na 

 njega nadovezuje palisadni parenhim. U potonjih rodova, u 

 najme Allioiiia i Boerhaavia, građa se lista posve podudara. 

 Bazlika stoji samo u dlakama, koje su kod onoga prvoga roda 

 mnogo dulje, a završuju se okruglastom stanicom, dok rod Boer- 

 haavia ima dlake mnogo kraće te se one završuju kijačastom 

 stanicom. 



2 



