100 



2. Uzlazi na l^alonima potvrdjivali su ii glavnom rezultat 

 postignut na visokim postajama, a osim toga privrijedili su dalnji 

 rezultat, da je mjei-a umanjivanja temperature tim manja čim je 

 visina veća. 



British association for the advanument of sisme upriličila 

 je u god. 18r>2. — 65. čitavi niz uzlaza sa balonima pod vodstvom 

 Glaishera, da istraži temperaturu viših slojeva atmosfere. Glaisher 

 se je dignuo 10 puta preko 3000 metara visoko, a jedan put 

 8800 met. (5./9. 18G2. Temper. —20-7). 



Po mjerenjima Glaisherovim iznašala je mjera umanjivanja 

 temperature u visini od 500 m. 0-80", u visini od 2500 m. ()-W\ 

 u visini od 5500 m. 0-35o, a u visini od 8400 m. 0-17". 



Iz tih mjerenja moglo se je zaključiti : 



1. Da mora da je u nekoj ako i velikoj visini godišnja am- 

 plituda temperature jednaka ništici, to jest da mora vladati uvijek 

 jedna te ista temperatura. 



2. Da je mjera umanjivanja temperature tim manja, čim se 

 jače udaljujemo od površine zemlje. 



Hann je kušao ne bi li se Glaisherovi rezultati dali pred- 

 staviti empiričnom formulom, koja bi nam dozvolila da iz nje 

 izračunamo- temperaturu i onih slojeva atmosfere, do kojih još 

 čovjek nije dopro. Njegova je formula imala obik 



t = to +. ah H- bh2 

 gdje ^0 znači temperaturu površine zemlje, h visinu, a i h stalne 

 koeficiente. 



Mendelejev je kušao izraziti temperaturu kao funkciju tlaka 

 zi'aka po formuli t = G -}- a p 



U ovoj formuli znači G temperaturu zraka na granici at- 

 mosfere. Na temelju Glaisherovih mjerenja dobije se za G — 34" 

 do — 39^ a na temelju drugih putovanja balonima — 45", — 50" 

 -^70". 



Da je na granici atmosfere tako visoka temperatura, činilo 

 se je ipak nemoguće i sanguinicima, dok su temperatura od 

 —40" i — 50" na površini zemlje nešto obična, a i — 70" je već 

 opaženo. 



Mnogi su naginjali na misao, đa temperatura svemira mora 

 da je mnogo niža, valjda — 273" ili l)lizu toliko. Poradi toga je 

 n. pr. Sprung predlagao formulu 



