103 



peratura nekojih mjesta na zemlji [topreko 0", onda su približno 

 poprečne temperature u visinama od 



Ako si pojedine mjere umanjivanja grafično predstavimo, 

 opažamo, da mjera umanjivanja raste barem do visine od 15 Ivm. 

 U nižim slojevima raste brže, a cim više tim polaganije, tako da 

 valjda opstoji neka visina, u kojoj je ta mjera najveća. Ta vi- 

 sina iznaša, u koliko mogu iz opažanja približno zaključiti, oko 

 15 Km. 



Kolika je temperatura u visinama većim od 15 Km? tom 

 možemo danas još samo nagadjati. Čini se, da u velikim visi- 

 nama Uijera umanjivanja biva sve manja, dok napokon na gra- 

 nici atmosfere ne postane jednaka ništici. Ako mi je dozvoljeno 

 nagadjati, to sudim da je temperatura u visini od i20 Km 

 110 — 120" niža nego na površini zemlje, u visini od 30 Km oko 

 150—160'' niža. Iz toga dakle ci'pamo uvjerenje, da je tempera- 

 tura na granici atmosfere veoma blizu absolutnoj ništici. Pitanje 

 je tu dakako otvoreno, smijemo li govoriti ili ne o tempera- 

 turi etera. 



I drugo je jedno pitanje, koje nam se tu Jiamiće. Kakova 

 svojstva ima zrak u velikim visinama, a kakova na granici at- 

 mosfere. Vrijedi li još Mariotteov zakon za visinu od 30 Km, onda 

 llak zraka iznaša u toj visini samo oko 4 nmi, a temperatura 

 blizu — 160". O visinama većim od 30 Km možemo kazati, da 

 danas jošte ništa ne znamo. 



4. Iz svih se dosadanjih opažanja može zaključiti, da je u 

 srednjoj Evropi gradimat zračnoga tlaka okrenut prama sjeveru.^) 



') Hergesell-Ibid. 



