109 



Spolni đimorfisam. Velika hi-pa tih pojava ovisna je o 

 spolu, mužjak je različit od ženke. Zovu to spolnim dimorfizmom 

 a taj se može javljati u koječem. 



1. Mužjak i ženka razlikuju se po očima. To je česti pojuv 

 kod Diptera. Složene, facetirane oči stiču se često kod mužjaka 

 na tjemenu, dočim su kod ženke i-astavljene n. i)r. Vohicella, 

 Bihio. Stoji to možda u službi spolnog izbora. 



2. Mužjak i ženka razlikuju se čeljustima. Poznati naš rogač 

 ima jake, sa paroščićima providjene čeljusnice, dočim su te če- 

 Ijusnice kod ženke znatno manje. Eksotička pipa Rhyyia barhi- 

 rostris ima kod mužjaka dugo rilo gusto sa dlakama posuto, 

 cesa nema kod ženke. 



3. Mužjak i ženka i-azlikuju se ticalima. Mužjaci velike naše 

 strišibube (Cerambyx cerds L.) imaju ticala duža od tijela a kod 

 dazidje (Acanthocinus aedilis) su čak 3 — ^5 put tako duga kao 

 tijelo. Mnogi naši lepiri, imenito prelci imaju u muškom spolu 

 dugočešljasta a u ženskom spolu kratko češlj asta ticala. Osica pi- 

 latka (Lophyrus) ima u muškom spolu dugočešljasta ticala a nema 

 toga kod ženke. Razne naše ose roda Vespa imaju duga ticala, 

 ako su mužjaci, a kraća, ako su ženke. Lijepo se to vidi imenito 

 kod ose Scolia haemorhoidalis. 



4. Mužjak i ženka razlikuju se krilima. Razlika je u tom, 

 što jedan spol, ženka, nema krila, ili su samo veoma slabo raz- 

 vijena, a ovamo spadaju n. pr. lepiri kao što su zimske grbe 

 (Hibernia, Gheimatobia) i dr., krijesnica (Lampyris) od kornjaša, 

 Mutilla od osa, žohar (Blatta) od ravnokrilaca i razni drugi 

 kukci. Ali razlika može biti i u tom, što su krila kod raznih spo- 

 lova druge boje n. pr. tamna kod mužjaka od Ocneria dispar, 

 bledja kod ženke; tamnosmedja kod mužjaka od Gastropacha 

 Quercus, žutosmedja kod ženke ; tamna sa bijelim pjegama kod 

 mužjaka od eksotičkog Hypolimnas Misippus dočim je ženka 

 pretežno smedja; tamna sa crvenosmedjim pjegama kod mužjaka 

 od eksotičkog Catonephele Esite, dočim je ženka tamna sa bljedo- 

 žutim vezom i drugim krojem krilaca. Kod Callopteryx splenđens 

 ima mužjak preko krila tamni vez, kojeg ženka nema. Kod jedne 

 vrsti kozaka Dytiscus latissimus ima ženka brazdasta pokrilja, 

 kakvih mužjak nema. Kod nekih lepira je ženka bolje štićena, 

 kod kozaka je to zgodno za kopulaciju. 



