RADNJE GEOGRAFSKOG SADRŽAJA. 



Oblik zemlje. 



Napisao dr. Hinko pl. Hranilović. 



(Nastavak.) 



Sada nam se treba sjetiti učenog Engleza Roger Bacona,^) 

 sjajne zvijezde na obzoru sredovječne znanosti. Do sada nismo 

 imali prilike, da spomenemo englesku literaturu. Narod koji danas 

 gospodari morem i kojeg je ime usko skopčano sa svim onim, 

 što služi poznavanju naše zemlje, u srednjem vijeku u povjesti 

 geografije zauzimlje samo zabitni čedni kutić. No iz tog kutića 

 izađe u 13. vijeku, predvođen učenjakom, u kojega je sav su- 

 vremeni svijet s udivijenjem gledao i kojeg je povjest znanosti 

 u opće, a napose i povjest geografije proslavila kao svjetsko čudo. 



Godine 1214. rođen u Ilchesteru, posvetio se tada najugled- 

 nijoj znanosti : bogoslovlju, u Oxfordu i Parisu, i da se posve 

 može znanosti podati, stupi u red franjevački. Goleme pako misli 

 poletnoga ovog duha, koji je bio inače vjeran sin svoje crkve, 

 bijahu maljušnim njegovim drugovima neponjatne, pa ga dovedu 

 u sukob s crkvenim oblastima, a ovi odsude najvećega učenjaka 

 13. vijeka na zatvor i nerad, iz koga se je tek nakon deset go- 

 dina o.slobodio. Ni silni duševni rad a ni zatvor ne mogoše toga 

 orijaškoga duha uništiti; tek g. 1294. umre nakon rada, koji bi 



*) Naslov Rogerova djela glasi: Fratris Rogeri Bacon ordiiiis mi- 

 uorura opus majus ad dementem quartum. pontificem romanum ed. S. 

 Jebb. M. D. Lendini, Boweyer 1733. Ex Codice Dubliniensi. Život njegov 

 obradiše: Siebert, Roger Baco. Marburg 1861. — K. Werner, Die Psycho- 

 logie, Erkenntnis- und Wissenschaftlehre d. R. Baco. Sitzber. d. W. Akad. 

 1879. B. 39. Die Kosmologie und die allgemeine Naturlehre d. R. Baco. 

 Ibid. SV. 94. 



8 



