114 



dovoljan bio, da proslavi desetoricu drugih ljudi kao znamenite 

 učenjake. A rad ovaj velikim je dijelom kroz mnoge godine i 

 neumornim naprezanjem posvetio geogi-afiji, a napose se trsio 

 oko riješenja onih pitanja, koja stoje u svezi s našim pioblemom, 

 a i dostojni su zanimanja ovakovoga duha. Njegov znanstveni 

 rad nosi na sebi obilježje novoga vijeka. Znanost moi'a slobodna 

 biti; tok njezina istraživanja ne smije ovisjeti ni o kakvim pred- 

 sudama, a rezultati tog istraživanja moraju jedino slijediti ona 

 pravila, koja znanost sama sebi daje. 



Što se tiče geografije, to opet vidimo preokret u metodi, 

 kakav je bio i za Eratostenovo i Hipartovo doba u starom vijeku 

 nastupio, kada su ova dvojica matematiku proglasili najjačim 

 sredstvom geografijskog istraživanja i glavnim temeljem ove zna- 

 nosti te na matematici osnovali novu metodu geografijske pre- 

 dodžbe i same geografije. 



Kao što je u starom vijeku bilo dosta protivnika ovomu 

 preokretu, tako su baš i glavni predstavnici geografije u srednjem 

 vijeku kao n. pr. Abbertus Magnus od uvođenja matematike u 

 geografiju zasizali. 



U tome je Baco donekle premašio cilj. Nema sumnje, da 

 je veliki dio geografije najčvršće osnovan na matematici i geo- 

 metriji, no pri tomu se ne smije zaboravljati, da u geografiji 

 ipak matematika nije nego pomoćna znanost. Danas je vrijednost 

 matematike za spoznaju proučena, ali baš za to njenu uporabu 

 kao pomoćno oružje u geografiji ne precjenjujemo. 



Ni u matematici ne leži neka nutarnja, vrhunaravna moć 

 spoznaje, već oblik njezin podaje veču točnost u izražaju misli 

 nego li druge znanosti, koje se ne služe tako točno određenim 

 pojmovima, a i izrazima za pojmove kao što matematika čini. — 

 Osim toga matematika nije spretna, da svoj način primjeni svim 

 pojavama geografije. 



To je Baco mimoišao, kad je izjavio, da sve znanosti po- 

 čivaju na matematici, jer: omnis scientia requirit mathematicum. 



Za 13. vijek ipak nam rad Bacov predstavlja silan napredak, 

 a napose biva istraživanje o obliku zemlje sve samostalnije i ne- 

 ovisnije o Bibliji. 



Astronomija se osniva na matematici — kaže — a astro- 

 nomija je opet podloga geografije; da izbjegne svakoj sumnji, 

 što mu ipak nije uspjelo — dodaje, da Biblije bez astronomije 



