115 



ne možemo potpuno razumijevati, jer Biblija nam često govori 

 nebeskim predmetima, o zemlji i o zemljopisu. Zagovornik 

 eksperimentalnoga istraživanja obradio je gotovo sva pitanja ma- 

 tematike i fizične geografije u svojim Opus maius, a potanko 

 osobito pitanje o obliku zemlje i o matematičnim crtama. 



To je učinio u četvrtom poglavlju. Da dokaže oblik poput 

 kugle, najprije predočuje, -kako se ravni oblik zemaljskog tijela 

 ne slaže ni s predajom, ni sa zornim i astronomičkim pojavima. 

 Isto je tako nemoguće, da bi zemlja bila udubena kao veliko 

 korito: ne preostaje dakle nijedan drugi nego svedeni, kugli 

 sličan oblik. 



Promotrimo li geometrički oblik različnih tjelesa, to jedino 

 sferično-konkavno tijelo imade svojstvo, da su u njemu sve spoj- 

 nice od središta k njegovoj površini potegnute međusobno jednake. 



Sada zalazi Baco najdublje u filozofiju matematike, kada 

 izvada, da i svemirski prostor mora imati oblik kugle.') Sime- 

 trija naime prirode zahtjeva, da su svi dijelovi neba jednako 

 daleko od zemlje naše t. j. i nebeski prostor, koji sva svemirska 

 tjelesa obuhvaća, mora imati oblik kugle. — U cijeloj periodi, 

 do kuda god naše znanje seže, napadna je pojava, da se če- 

 stice u tjelesima tako poredaju, da čine kugle. I voda^) na zemlji, 

 koja posvuda najdublje mjesto traži, čini svojom površinom dio 

 kugle, a sve spojnice od središta zemaljskoga do površine mora 

 meduse su jednake. Da je samo jedna od tih spojnica kraća, na 

 njenom bi mjestu bila udubina, a prema svojoj naravi tekla bi 



^) P. 94. c. IX. đe figura mundi: Necesse est vero mundum extra 

 habere figuram sphaericam. 



-) P. 96. Površina vode je sferična: Quod autem corpora contenta 

 in coelo habeant figuram spbaericam, hoc demonsti'atur de aqua, quae 

 jout in medio, ut per consequens paleat de aliis. Ducantur lineae un- 

 dique ad superficiem aquae a centro terrae, planum est, qiiod aqvia 

 semper currit ad inferiorem locum propter suam gravitatem, ut videmus. 

 Ergo si una illarum esset brevior altera, aqua curreret ad extremitatem 

 illus donec aequaretur. Ergo omnes lineas ductas undique a centro mundi 

 ad superficiem aquae aequari necesse est. Sed ad planum acquari non 

 possut, per 28. et 32. primi dement, ut superius dictum est, nec ad con- 

 vexam per 8. tertii. Ergo oportet, quod superficies aquae continens terram 

 sit concava, et non cujuscunque coucavitatis, sed sphaericae, quoniam 

 in sola illa figura omnes diametri sunt aequales. Nadalje navarta Baco 

 lattvi, koja gubi iz vidika kopno, čim se od njeg odmiče. 



* 



