121 



slavljen u Italiju a Brunetti zadobi čast tajnika državnog vijeća u 

 Firenci, te je stekao uvaženi položaj u svim javnim poslovima. 

 Koliki je ugled uživao, dokazuje što je g. 1280. kao jamac pot- 

 pisao povelju o miru među Velfovcima i Gibelinima. Poslije posta 

 sindik pa arringatore t. j. predsjednik državnoga vijeća. Uza sve 

 ove opsežne državne poslove ipak je našao vremena, da se bavi 

 oko znanosti. , Godine 1294. umre i bude u crkvi Santa Maria 

 Novella u Firenci pokopan, gdje se i danas njegov nadgrobni 

 spomenik čuva. U Bodleijanskoj knjižnici u Oxfordu pohranjena 

 je njegova slika. Kao pisac bijaše za čudo plodan jer osim 

 glavnoga djela napisa cijeli niz učenih knjiga, od kojih su 

 najvažnije : L' Ethica d' Aristotile, De la fede di Cristo i Te- 

 soretto. 



U svojem Tresoru ne gradi se kao samostalni pisac, već 

 sam priznaje, da je poglavno ispisivao Aristotela, Cicerona, Pli- 

 nija, Sohna i Seneku i Bibliju a i suvremena djela kao Le livre 

 de Sydrach ou la fontaine de toutes sciences, L' image du monde 

 i Le Tresor bijahu mu podlogom njegovu Tresoru. 



Osnova ovoga Tresora je, da u njem podade potpumi 

 kosmografiju cijelog svijeta, zato opseže prva knjiga povjest čo- 

 vječanstva od stvaranja svijeta do njegova doba. 



našem problemu iznaša Brunetto zanimljive podatke. U 

 opreci s Roger Baconom i drugim predstavnicima nauke o zemlji 

 kao kugle, koji su u oceanu samo gledali dio svedene zemaljske 

 kugle, naučaše on, da je more, koje optječe cijelo kopno, više 

 nego li ovo, t. j. površina oceana ekscentrični je dio zemaljske 

 kugle. 



Ovu je nauku glasoviti njegov učenik Dante odlučno po- 

 bijao, no došav radi ovoga pitanja u sukob sa svojim pošto- 

 vanim i uglednim učiteljem, ne spominje Dante njegova imena, 

 čuvajući time dužno poštovanje prema uglednom učenjaku, ko- 

 jemu je svojim oštroumnim dedukcijama razvaUo cijeli sustav 

 njegove kosmografije. 



'I kod Brunetta igraju četiri elementa' veliku ulogu ne samo 

 kao sastavni dijelovi svemira, nego i kao prirodne sile, o kojima 

 ovisi ustroj čovječje duše i tijela, a prispodobu zemaljskoga tijela 

 s tijelom čovjeka potanje izvađa, kao što su to i savremeni pisci 



