122 



obično činili. Zemlja je puna šupljina, kojom teče voda kao krv 

 po žilama čovječjega tijela. 



Priložena slika predočuje, kako je on sebi oblik i površinu 

 zemaljske kugle pomišljao. Kopno naokolo optječe veliki ocean, 

 a taj zalazi podređenim svojim granama duboko u trup kopna. 

 U cijelom pako čini zemlja kuglu. Originalna je njegova prispo- 

 doba padajućeg kamena. Kada bi s površine padao kamen bez 

 zapreke kroz cijelu zemlju, onda bi samo do njena središta do- 

 šao, a tu bi ga privlačiva snaga, koja bi na nj odasvuda jednako 

 djelovala, zaustavila tako, da ne bi dalje mogao padati. 



Za kugloličnost zemlje imade još i drugih dokaza: Kada 

 bi čovjek pošao na put pa, idući sveudilj istim smjerom, oba- 

 šao cijelu zemlju, morao bi se vratiti na ono mjesto, od kojeg 

 je pošao. Ili kada bi dvojica s istog mjesta pošla na put tako, 

 da bi baš u protivnom pravcu obilazili oko zemlje, tad bi se na 

 protivnoj strani zemlje sastali. 



Iz ovog se navoda vidi, koliko je vremena potrebito, dok 

 koja misao toliku snagu zadobije, da se smišljena u čelijici uče- 

 njačkoj u životu i provede. Već sredinom 13. vijeka bijaše mo- 

 gućnost, da se može oko zemlje obilaziti, priznata kao stalna 

 istina a tek početkom 16. vijeka proveo je Magelhaens zamišljenu 

 osnovu. — Time sam spomenuo najglavnije prethodnike Dan- 

 teove, koji su svojim radom spremali novi vijek u geografiji. 



Osim ovih najuglednijih učenjaka cijeli se niz pisaca bavio 

 u 12. i 13. vijeku geografijom ili kako se tada nazivala, kosmo- 

 grafijom. našem problemu u svima nalazimo podataka, no 

 pošto su ovi tek vođeni ili iz spisa klasičnih pisaca ili iz djela 

 naprijed spomenutih prethodnika znanstvenoga rada onoga doba, 

 to bi izlišno bilo, da ih ovdje posebice nabrojim. 



Znatniji pisci — ne po sadržaju svojih djela, nego više po 

 obilju svojih izdanja i s česte uporabe kao naučne i školske 

 knjige — jesu Herrade iz Landsperga, koja je za ono doba van- 

 rednoin naučnosti i velikom literarnom oki-etnosti napisala Hortus- 

 deliciaruiii. Ovaj kompendij učenu opatice sadižavao je obilje 

 kosmograličkih i geografičkih podataka, al nam se netragom iz- 

 gubio. 



Kao naučna knjiga mnogo je rabila sredovječnim školama 

 kompendij učenog Sohna de Holywooda, nazvanu Sacrobosco, 



