137 



srednjih u tome, što imaju i najviše i najniže stanje vode za 

 mjesec dana poslije. — Apsolutni ekstremi u čitavoj periodi 

 1880.— lS".)(i. bijahu: maksinj. 11-00 m u martu god. 1880., a 

 minim. u augustu 188:2. — O'^I"! m. 



III. Kolebanje vodostaja od godine do godine. 



Srednje stanje vode goi'e rečenih rijeka vi'lo je rijetko isto 

 u 3 godine, koje slijede jedna za drugom: što više koleba — 

 kako se čini — dosta nepravilno. 



Ako se vodostaje godina, koje jedna za drugom slijede, 

 graf. prikažu (fig. IV. — VI.), lako se razabira neka periodiciteta.') 

 Opaža se naime, da su godine vrlo visokih vodostaja redovno 

 rastavljene godinama vrlo niskih vodostaja. 



Godine vrlo visokih vodostaja bijahu na Bostii ove: 1883., 

 1888., 1893. i 1895. Godine vrlo niskih vodostaja, koje između 

 njih padaju, bijahu ove: 1885., 1886., 1887., 1890., 1891., 1892. 

 i 1894. 



Na Neretvi bijahu godine vrlo visokih vodostaja ove : 1881., 

 1883., 1885.— 1893., 1895. i 1896.; a relativno niskih ove: 1880., 

 1882., 1884. i 1894. 



Na Vrbasu bijahu godine vrlo visokih vodostaja ove : 1888.- 

 1889., 1892., 1893., 1895., 1896. i 1897.; a vrlo niskih ove: 1890., 

 1891. i 1894. 



Bosna je imala dakle od 1881. — ^1896.: 4 vodom obilne, a 

 7 vodom oskudnih godina. 



Neretva je imala dakle od 1880. — 1896.: 13 vodom obilnih, 

 a 4 vodom oskudne godine. 



Vrbas je imao dakle od 1888. — 1897.: 7 vodom obilnih, a 

 3 vodom oskudne godine. 



Uzevši u obzir 5 god. sredine srednjih vodostaja, opaža se ; 

 1. na Bosni od 1881. — 1890. u glavnom lagano rastenje, a od 

 1891.— 1895. lagano padanje vode; 2. na Neretvi od 1881.— 1895. 

 znatno rastenje, a 3. na Vrbasu od 1888. — 1895. lagano pa- 

 danje vode. 



^) Brückner-ovoj periodicifceti (Klimaschwankungen seit 1700. 

 S. 177) ne može ovdje biti govora, pošto nema za to dovoljnih podataka. 



10 



