Julija Stiegler rođj. pi. Pichler 



hrvatska entomologica. 



Hrvatska entomologija, koja je imala malo radnika, može 

 se ipak ponositi, da je medju svoje radnike ubrojila i gospodju 

 Juliju Stiegler, koja je podlegla upali pluća u Zagrel)U dne 17. 

 siječnja 1901. 



Rodbini i znancima pokojnice zahvaljujem podatke, iz kojih 

 sam složio poglavitu sliku entomološkog roda pokojnice, a pre- 

 puštam drugima, da ocjene njene humanitarne i domoljubne 

 zasluge. 



Pokojnica rodila se je g. 1827. u Košicama. Otac Antun 

 Pichler bio je c. kr. kapetan auditor a mati Barbara Sabina rodj. 

 pl. Špišić de Jappra et Bukovica. Kako su joj roditelji rano umi'li, 

 odgojio ju je rod. Godine 1842. udala se za c, kr. ratnog nad- 

 povjerenika (Oberkriegscomissär). God. 1852. kupila je imanje 

 Dolnja Lomnica kraj Velike Gorice u Turopolju te je to imanje 

 ustrajno upravljala kroz punih 25 godina. Kašnje iza kako je 

 imanje prodala, preselila se u Zagreb. 



Potaknuta raspravicom o životu kukaca i njihovoj ulozi u 

 prirodi, osobnim saobraćajem sa koleopterolozima, pregledavanjem 

 carske zbirke u Beču kao i privatnih zbirka grofa Ferrari, Miller-a, 

 Redtenbacher-a i Dra. Hampe-a došla je na misao, da složi 

 zbirku kornjaša Hi'vatske i dala se na posao sa svom voljom a 

 i uspjehom. Zagrebačka gora, okolica njenog imanja u Lomnici, 

 velike susjedne šume Turopolja, šume kod Kostajnice te okolica 

 Kai-lovca pmžah su joj bogatu i vrijednu gradju za faunu kor- 

 njaša. Ona je bila medju prvima, koji su istraživali ozaljsku špilju 

 u entomološkom pogledu a bila je u tom sretne ruke. Hampe je 

 opisao u Berliner Eìitomolotjisehe Zeitschrift 1870. Anophthalmus 

 croaticus kao nov. sp. a veli za tog kornjaša: Frau v. Stiegler 



