9d 



ü naravnim pi-ilìkama. Geografička demonstracija na izletu ne 

 trpi od onih prineipijskih nedostataka, koji su obilježje inače 

 znanstvenih demonstracija, udešenih samo po prilici prirodnih 

 okolnosti. Plodovi geografičkih ekskurzija veoma su obilni, jer se 

 na njima cijeli znanstveni postupak u svim njegovim fazama 

 pi-ođe. Za prvo se ohjckat u samoj prirodi potražuje, gleda, ispi- 

 tuje i opisuje. Za drugo se upotrebljavaju ona osebna sredstva, 

 kojima se geografija u opreci sa svim ostaUm znanostima poslu- 

 žuje, da svoje objekte grafičkim pomagalima predoči i opis tako 

 dopuni. Oko se vježba u raspoznavanju različnih oblika hidro- 

 sfere i litosfere, flore i faune, a i života čovjeka; a vježba se i 

 oko u sravnjivanju zemljovida sa krajolikom. Važna je zadaća 

 ekskurzije, da se protumači geneza i kauzalna sveza pojedinih 

 geografičkih objekata te kako se u dotičnom predjelu međusobno 

 vežu jedni o druge. Po mineraloškom i geološkom sastavu tla 

 tumače se obhci površine, po oblicima tla raspoznaje se hidro- 

 grafički značaj kraja, a prema obilju i obličju vode razumiju se 

 odnošaji bilinstva, te se napokon iz svega izvode pravila antropo- 

 geografije. Pronađeno pako i istraženo gradivo treba sakupiti, 

 znanstveno opisati i tako predočiti, da bude i drugomu pristupno. 

 Time se vježba drugi glavni način geografičkog predočivanja : 

 kartografi čki. Za točni opis treba oblike prirode mjeriti, što opet 

 služi vježbi u porabi sprava; a za orijentaciju treba istraženi kraj 

 i zemljovidom predočiti. Time zasijeca ekskurzija u sve grane 

 zemljopisnoga rada. Dr. H. 



Proučavajući izvještaje — često veoma poučne — o izle- 

 tima stranih sveučilištara i u nama se probudi želja, da se oko- 

 ristimo tim važnim izvorom naobrazbe. 



Na praktičnim vježbama upoznali smo se bili već sa upo- 

 rabom sprava, koje služe mjerenju, snimanju kraja i geografičkom 

 istraživanju, a na manjim izletima u Karlovac, Ki'apinu itd. bi- 

 jasmo se uvježbah u radu, koji naumismo preduzeti na većem 

 putovanju. 



Dne 2G. srpnja, dakle pri kraju ljetnog semestra, krenusmo 

 na put. Pošto bijaše naumljeno proći krajevima, koji su dosta 

 na strani od željeznice i velikog prometa, trebalo je za našu oveću 

 družbu pripi-emiti razna sredstva. Za znanstveni rad ponesosmo 

 barometar, toplomjer s razdiobom na desetine stupnja, minimum i 



