101 



prošupljenog Ila ogulinskog i)olja Dobri dolječu veoma naglo 

 moleoričko vode, uzano korilo množinu ne može dosta brzo od- 

 voditi. Podzemna žila, kojom Dobra ispod Krpelja teče, u ©u- 

 linom ponoru imade široka i visoka vrata, no nekoliko metara 

 od ulaza već se svod ovog podzemnog korita znatno snizuje, 

 tako da voda visokog vodostaja samo polagano može otjecati. 

 Slojevi koi'ita ]jadaju prema sjeveru, a sučeljuju se sa stazom 

 rijeke t. j. rijeka teče i)roti geološkom priklonu tla, (Vidi slike 

 na sirani 100.) Đula se sastavlja od Vitunj-potoka i od gornje 

 Dobre, koja se znatno razlikuje od kraških ponoi'nica, a izlazi 

 l)rema sj. -istoku od Ogulina na dva otvora, koja su oko 3-5 km 

 razdaleko. 



U tom kraju imademo dvije geološke zone, među naime 

 kredinih i trijadičkih naslaga, a i razliku kami ; jedna je kam 

 mekša, a druga tvrđa, a to Je razlog poniranja ; Đula, ne mogavši 

 svladati otpor tvrđe kami, pi'olazi podzemnim putem, koji si je 

 našla na međi krede i trijasa. Prijašnje površno korito sačuvano 

 je još djelomice, a tragove mu nađosmo ispod staroga ogulin- 

 skoga grada, te je za 30 m od prilike više od sadašnjega po- 

 nora. Zanimiv je to primjer, kako su se korita iste rijeke u raznoj 

 visini sačuvala, a prvi je put to na našoj eJcskur^iji ustanovljeno. 

 Oba korita nastala su pako ovim načinom: Dok još rijeka tekla 

 ovim starim višim koritom, jedan dio vode našao si je prolaz u 

 dubinu vrtačama u koritu; čim se je više ovaj prolaz širio, tim 

 je jače opadala voda u prvobitnom koritu, dok se s vremenom 

 nije sasma isušilo. Voda tražeći nove prolaze, rastvarala je me- 

 kanije kami, te je time stvoi'ila podzemni prolaz. 



U okolini Đule kao i na mnogim drugim mjestima našega 

 Krasa nalazimo veliku možinu abdovine (sambucus ebulus). 



II. Slvxnjske rastoke. 



Slijedeći dan krenusmo kolima put Josipdola uz rijeku Dobru. 

 Obale su niske, mjestimice obraštene šašem. Rijeka dosta široka, 

 no plitka, drži se površine ogulinskoga polja, te se sasma razli- 

 kuje od Đulina ponora. Gotovo svuda je vidljivo dno, koje čini 

 kamen vapnenac mjestimice obrašten vodenom mahovinom, pa 

 glavice slojeva (Pene-plaine). U Josipdolu odmorismo se onaj 

 dan i tu nas je gospodin načelnik lijepo dočekao i poučio o 



