108 



nad Skinjeui, to zapazismo ovdje ipak znatan porast temperature, 

 što se imade zakloiijenoniii položaju mjesta pripisati. Nakon 

 kratkoga odmora nastavismo put. Lunjavo bijaše vrijeme pa kao 

 u magli razabirasmo konture visokih gora. Ravno prema jugu 

 {)rimijetismo dugu, isprekidanu kosu Plješevice, a na njoj prema 

 zapadu niži i krači trup Velike Kapele. Kraj, kojim smo prola- 

 zili, vrlo je zanimljiv, no priječila nas je u promatranju silna 

 vrućina, koja je na domaku Drežnika postala upravo nesnosnom. 

 Termometar digao se na 45" G. Na domaku Drežniku dodosmo 

 u ravnicu, hoja je valjda najzagonetnija pojava cijeloga našega 

 Krasa. 



Vanjsko se lice te ravnice ne odlikuje nikakvim osobitim 

 znacima: s lijeve strane ceste pruža se oskudan brežuljast kraj, 

 a s desne valovita kamenita ravnica, tu i tamo isprekidana 

 plosnim dolinama i ponikvama. Cijela ravnica zaprema površinu 

 od koja 3-4 km 'promjera, a stere se do izdanaka Male Kapele 

 i korita Korane. Čitavo ovo polje izgleda kao zapuštena oranica, 

 pa tek kada se ustroj njegovih naslaga iz bližega promotri, vidi 

 se, da stojimo na tlu, koje po morfološkom sastavu ne spada ni 

 u ravnice ni u humlje. Površina puna je brazda dijelom i-avnih 

 dijelom zavinutih; neke su kraće neke opet dulje, a iz neplodnog, 

 diačem i šikarjem obrasloga tla vire glavice ustrmljenih slojeva. 

 Prosjek podaje slijedeću sliku: 



Drežnička pene-plaine. 



Vidi se, kako su podignuli slojevi vapnenca kao silnim bla- 

 njalom izravnani le njihove glavice tvoi-e baš topograliOkn povr- 

 šinu. Nameće se pitanje, koja je {)iirodiia sila lu djelovala? Prvi 

 je na ovaj čudni oblik Ila upozoiio M. Davis, profesor Hai'vai'd- 

 collegea kod Bostona, te ga prozvao pene-plaine t. j. poluravnica. 

 Taj je oblik u opće dosta rijedak, a iz naše domovine nije bio do 

 sada ili jedan primjer poznat. Drežnička ravnica je proo mjed», na 



