109 



kojemu je taj ohliJc J^onsfatiran. genezi pene-plaine iznesoše teo- 

 riju, da je abraziona pokosina mora. 



Gdje se naime rastoj između razine kopna i mora — bilo 

 to u negativnoj ili pozitivnoj fazi — po Suessovn mišljenju — 

 mijenja, tu može nastati takva ravnica. Uzmemo li da more na- 

 pieduje, to može ovo napredovanje i takovo biti, da uz svoj 

 obalni rub razbija sve ispone, da gore izjeda, pa da tlo, što ga 

 dalje pokriva, pretvara u ravnicu. Nestane li kasnije mora pa 

 izvire suho tlo, to će isto u obliku ravnice tvoriti opet kopno. 

 Nedvojbenih za to dokaza nalazimo u Belgiji pa u Kitaju, gdje 

 je Richthofen našao ogromne ravnice, koje su tako nastale. Kako 

 more uz našu obalu danas još napreduje, to ne ima dvojbe, da 

 će — čim nastupi protivna faza — na osušenom morskomu dnu 

 Kvarnera i među našim otocima naći se takve abradirane ravnice 

 većeg i manjeg opsega. 



No veliko je pitanje, da li ta teorija pristaje i u našem 

 slučaju i da li mi imademo drežničku poluravan smatrati abra- 

 zionom pločom Adrije ili mora u opće? Ili je tu koja druga 

 sila tlo izravnala? 



Osim mora mogu još i tekućice pa ledenjaci na sličan 

 način djelovati. 



Znademo, da je kotlina Adrije područje jake jedne poto- 

 nine te da su tu sante zemaljske kore ponirale. Uzmemo li naš 

 Kras i Adriju kao cjelinu, to nam predstavljaju nabor u ustroju 

 geoida; Adrija je udubina, a Kras ispon toga nabora. Genetički 

 proces, koji upravo ovaj odnos tih santa zemaljske kore konsti- 

 tuira, nije još ni danas dovršen. Ispinjanje na Krasu isto tako 

 još traje, kao i propadanje jadranske potonine. Uzmemo li, da 

 je more nekoć sezalo sve do drežničkoga kraja, te ga abradiralo 

 a za tim se povuklo u današnje svoje međe, to bi drežnička 

 poluravnica bila zaostatak ove morske djelatnosti. To je teško 

 pomišljati, jer od one dobe, kada je more se povuklo, morale su 

 se roditi sve gore od Drežnika do primorja : Kapela, Velebit itd., 

 jer ako je more stvorilo drežnički kraj i abradiralo ga, moralo 

 je isto tako abradirati i ono tlo, na kojemu danas stoje spome- 

 nuta gorja t. j. morala se je od Drežnika preko Like sterati jedna 

 velika ravnica. 



Iz te ravnice nikle su iza odlaska mora gorja Kapela i Ve- 

 lebit, a drežnički kraj da je ostao u prvobitnom položaju i obliku 



