no 



t. j. od cijele velike abrazione ravnice sačuvao se je do danas 

 samo onaj komad oko Drežnika i preostadoše oni neznatni ravni 

 dijelovi Krasa, koji pripadaju kategoriji pene-plaine, a nama još 

 nepoznati. 



No, kako sam kazao, teško je pomišljati, da je drežnička 

 pene-plaine zaista konačno učinak toliko zamršene pojave. Vje- 

 i-ojatnije je, da su drugi faktori, a ne more abraziju ovdje pro- 

 veli. Ovi faktori su ledenjaci, jezera i tekućice t. j. voda u raznim 

 oblicima. U znanosti znatno se je mijenjala uloga, koja se pri- 

 deljivaše ovim faktorima kao agensima erozivnoga procesa. Još 

 u sedamdesetim godinama bijaše „jezero" neka universalna ge- 

 netička formula, kojom se kao čarobnom šibom otvarahu vrata 

 k najdubljim tajnama valigeneze. Još je genijalni naš Pilar pod 

 dojmom te struje igrajući rješavao najteža morfološka pitanja 

 ovim pomagalom te ga je iz — tada još slabo rasvijetljena — 

 labirinta valigeneze spasila tvrdnja: Tu bijaše nekoć jezero, a 

 osebni oblik tla preostao je iza presušena jezera. (Isp. Rad 25 sv. 

 Trećegorje u glinskom Pokupju.) Iza jezera ista je uloga pripala 

 ledenjacima, a gdje ledenjaka i njihovih tragova nije bilo, tamo 

 se dokazivalo, kako su ti tragovi nekoć bili a kasnije ih je ne- 

 stalo. Napokon — od poznavanja velikih američkih i indijskih 

 istraživanja (Isp. Rad 128 sv. Hranilović, Teorija razdolja) budu 

 tekućice priznate kao glavni agens, te se i ovdje obistini isti- 

 nitost stare one: media via. Da vidimo, u koliko možemo po- 

 stanak drežničke ravni pripisati ledenjacima i da h je u istinu 

 njihova tvorina. 



Znamo, da ledenjaci kao veliko dlijeto tlo dubu i ravnaju. 

 Velika jezera finskoga plošnjaka, zaljevi norveški, gornjo-bavarska 

 jezera jesu udubine tla, koje je led svojim napredovanjem is- 

 kopao. No ti ledenjaci ostavljaju iza sebe još i drugih tragova, 

 po kojima se njihova djelatnost može nesumnjivo konstatirati. 

 To su izbrusine, morene itd., a tih u tom kraju nema. Koliko 

 dalde vjerojatno isglcda, da je led mogao stvoriti ravnicu dremićhi, 

 ipak do sada za to dokaza nema. 



Treći faktor je voda teku cica. Pomisliti se može, da je tu 

 jezero bilo, a da je voda istekla, kada je Korana svoje korilo 

 dublje zasjokla. No i jezero pretpostavlja već izrađenu kotlinu, 

 pa je tim načinom — koji inače slabo pristaje uz prilike kiaja 

 — lek jednu faza pronađena a nije geneza razjašnjena. 



