Ili 



Najvjerojatnije nam dakle preosUije tiimacenje, da je kolebanje 

 Korane stvorilo denudacionu ploru, koju danas u obliku pene-plainc 

 f/ledamo. 



Istina, da je rijedak slučaj, kada rijeka stvara ravnicu takve 

 vrste; no mogućnost nije posve isključena. Sličnu pojavu stvo- 

 rila je Sava između sv. Jelene i Podsusjeda. Najprije je Sava 

 tekla uz svoju današnju lijevu obalu, visoko nad svojom razinom 

 pa je zasjekla one terase, koje se od Krškoga preko Brežaca sežu 

 do Zagreba: iza toga je odmakla na desnu stranu, prema Sa- 

 mobora, ali se je u najnovije doba vratila na lijevu obalu. Ovo 

 kolebanje potpomagaše prema sjeveru nagnuti slojevi laporasta 

 sastava, koji čine stepenice od Samoborske gore uzduž Vuko- 

 meričkih gorica. Na njihovoj se je površini Sava kao pokliznula 

 prema svojoj lijevoj obali, pa zato danas teče tik ispod Podsu- 

 sjeda i vapnenih naslaga Zagrebačke gore. Teren, što ga je Sava 

 tu abi'adirala, imade oblik ravnice, ograđene stepenicama. I po 

 tome se vidi, da rijeke ne djeluju jedino i isključivo linearno, 

 kako se obično uzimlje, već iznimno i pločimice. Sličnim se je 

 načinom valjda i Korana horizontalno pomicala. 



No ipak se ne može jedino kolebanju Korane pripisati ge- 

 neza pene-plaine. Ona je nedvojbeno tlo pripravila, na kojoj se 

 je uslijed selnndarnog djelovanja subaerièke erozije stvorila ona 

 čudna slika valovite polurnvnice, koja pokasnje toliku opreku ismedu 

 vanjskoga svog lira, prikhna tla i geološkog ustroja te položaja 

 slojeva. 



Po toj opreci upravo je drežnička poluravan zagonetna pri- 

 rodna tvorevina a zanimljivi geografički objekat. Istaknuti se pako 

 mora, da je drežnička ravan morfološki tip, koji do danas nije 

 u literaturi o fenomenu krasa bio spomenut. — Jer oni oblici 

 tla, koji se nazivlju polja, posve su nešto drugo. Za cijelo spa- 

 daju kraške pene-plaine — kojih dosti imade — među najza- 

 nimljivije pojave; no konačno razjašnjenje spada među najteža 

 geomorfološka pitanja, jer su u svezi sa zamršenim procesom 

 orogencze i abrazije te izmjene hidrografičkih prilika Krasa. 



Pa da sada konačno formuliramo teoriju postanka ove za- 

 gonetne ravnice : Korana je obavila prvi dio rada, odstraniv glavne 

 ispone tla svojom abrazijom; na obradiranu je ploru djelovala kraška 

 (subarrirka) erozija, koja je konačno stvorila sadašnje lice tla. 



Nema dvojbe, da pene-plaine nastaju raznim načinom, da 



