115 



se ruši Plitvica sa silnim slapom od 70 m. visine i kojemu dno 

 ispunjuju prva jezera: Kaluđerovac i Milanovac. 



Jezera su dio riječnoga kanjona, koji je batricama (stepe- 

 nicama) pregrađen. 



Pogled na jezera je zaista divan i svi opisi mogu podati 

 samo slabašnu i bezbojnu sliku o tome čudu prirode. Makar nam 

 je mašta prije bila stvorila najkrasniju sliku, zbiljnost prirode 

 natkriljuje sve, što čovjek pomisliti može. 



Sive mrke i sjajne bijele stijene ruše se osovno do vode. 

 A baš silna opreka divlje okoline i kamenitog okvira, bujne ze- 

 leni, koja je hranjena obilnom vodom, popela se na te stijene 

 te ih sočnim svojim sagom obavila, pa pitome vode, koja kao 

 prozirno zrcalo najkrasnije nebeske boje na dnu počiva, stvara 

 sliku nedostižive ljepote. Nema umjetnika, koji bi znao svojim 

 kistom tu ljepotu predočiti u cijelom njezinom veličanstvu i sjaju. 



Pod nogama pjeneći i bukteći udara Plitvica niz litica pa 

 se razbijena spušta kao vilinsko velo u dubinu; u hiljade iskrica 

 udara i titra svjetlo u slapu, te ga zaodijeva u sve boje nebeske 

 duge. Lice vode je intenzivno modre boje, a kao tajanstvene sa- 

 blasti pružaju mrtva drveća bijele svoje grane iz dubine. Osebna 

 je to pojava jezera, koja stoji baš u svezi sa cijelim ustrojem tih 

 kotlina, što voda sadrži veliku količinu rastopljenoga vapnenca a 

 valjda i gipsa. Sa obala su se prije rušila drveća, a nakon nekog 

 vremena, kada su se napila vode, potonula su na pola okame- 

 njena. Za to samo iz dubine vire i bijele su boje. Teško se ra- 

 stadosmo od divne ove slike, pa se spustismo prema Kozjaku, 

 koji velikom svojom površinom imponira. 



Tu se već primjećuje velika razlika između pojedinih sku- 

 pina jezera. Donja jezera čine ona ispod Kozjaka. Kozjak i Pro- 

 šćansko čine drugi tip, a četvrtu morfološku skupinu tvore je- 

 zera između Prošćanskog i Kozjaka. Korana ima visinu 483 m. 

 a najgornje jezero se nalazi u visini od 650 m. (visinski podaci 

 nešto se razilaze). 



Jezera ne pružaju samo divnu shku, već su pojav prirode, 

 koji zanima svakog prirodoslovca. Kao da čovjek u ovom naj- 

 ljepšem kraju naše domovine nađe prilike i ozbiljnom radu, pri- 

 roda je nagomilala ovdje obilje problema. 



Najprije nam se nameće pitanje, kako je mogla nastati ona 

 udubina tla, koja jezera ispunjuju? Druga je zagonetka, kako su 



