116 



se u Krasu, gdje su tolika jezera nastala, mogla baš ova saču- 

 vati? Odakle im divna ona modra boja, jer kao da se u njima 

 odrazuje nebesko plavetilo ? A napokon se jezera odlikuju i po- 

 sebnom svojom faunom. 



Što se tiče mjera i položaja jezera, visine pojedinih slapova 

 idt., to smo radnjom dr. Senoe o Kupi, koji se je mogao okori- 

 stiti izvidima mjernika, dovoljno obaviješteni. No slabo je do 

 danas istražena geneza jezera a i njihova morfografija nije još 

 dovoljno razjašnjena. Isto tako bi željeti bilo, da se voda svih 

 jezera pa njihovih pritoka kemički analizira i kroz par godina 

 njezina temperatura izmjeri. Pošto je kemički sastav vode važni 

 faktor za opstanak jezera (jer stvara batrice itd.), mogla bi se 

 teorija geneze još točnije ustanoviti, kada bi se moglo omjeriti, 

 u kojoj mjeri voda na raznim mjestima djeluje i kolike su joj 

 kemički suspendirane čestice pa taložine; kako se množina su- 

 spendiranih česti po godišnjim dobama mijenja. 



Nema dvojbe, da su kraškoga značaja i da pripadaju vrsti 

 gorskih kraških jezera. No postanak njihov stoji u svezi sa 

 osebnim hidrografičkim i geološkim odnosima ovog kraja. U po- 

 vjesti jezera valja razlikovati one faktore, koji su jezera i kotline 

 im stvorili; od onih, koji podržavaju njihov opstanak i posebno 

 lice. Fenomen, koji obuhvaća jezera, zaprema veće područje, no 

 što to obično uzimlje, jer mu pripadaju i Bijela i Crna Rijeka. 

 U dolovima tih potoka nalazimo iste tektoničke i morfološke pri- 

 like, dapače zametke jezerskih kotlina kao u Korani, ali unatoč 

 tomu se jezera nijesu tu, već niže do Plitvice razvila, a zameci 

 su zakržljali. Jedan je naime faktor, koji djeluje samo na mjestu 

 današnjih jezera, a o tomu baš ovisi razvitak cijelog fenomena 

 jezera. To je osebni mineraloški sastav tla. Osobito dol Bijele 

 rijeke, kojemu su pristranci 40 m i više visoki, a veoma strmi, 

 pokazuju sve prirodne uslove za razvitak onakih jezera, kao što 

 ih Korana tvori, i) 



Jezera čine u cjelini udubinu od 9 km. dužine, te su smje- 



^) Hipoteza, koju je Šenoa (Kupa p. 40 sq.) po Lapaineu iznio, 

 odviäe mi se vidi usiljena. Da su baš dimenzije kotlina ii takvom odnosu, 

 da su samo tu mogla jezera nastati, gotovo je nevjerojatno, jer i Plitvička 

 jezera znatno se svojini dimenzijama razlikuju. A cementiranje tla isto 

 tako je nevjerojatno. 



