117 



Siena u dolu između Plješevice i M. Kapele u ineridijonalnomu 

 smjeru. 



Nema dvojbe, da su kotline tvorevine hidrodinamičke dje- 

 latnosti, no ta je u pojedinim fazama razvitka jezera veoma raz- 

 nolično djelovala. Najprije nastupi faza subaerićke erozije, iza toga 

 linearna erozija, a najzad taloženje. Sve te faze su u takvom ge- 

 netičkom savezu, da sve zajedno uvjetuju osebni morfološki 

 ustroj kotlina. 



2. Teorija antecedencije. 



Teorija o antecedenciji kraških kotlina (Prošćansko i Kozjak), 

 koje je voda ispunila pa im dno cementirala, dok se nijesu pre- 

 lila pa stvorila kanjon Korane i srednjih jezera, istina izgleda 

 veoma zamamljiva, ali ne odgovara prirodnim prilikama. Za prvo 

 se nisu kraške kotline pretvorile u jezerske, jer i Kozjak i Proš- 

 ćansko jezero dobiše današnje svoje lice erozijom tekućice. Oba 

 ova jezera jesu sastavni dio one tekućice, koja izlazi iz njih pod 

 imenom Korane. Da se kothne ovih dvaju jezera znatno razli- 

 kuju od kotlina •ostalih, razlog je, što je stara tekućica ovdje 

 svoje korito bila nešto proširila, značaj se kanjona samo djelo- 

 mice sačuvao, a osim toga je subaerička erozija uz njihove obale 

 znatno jače djelovala nego uz Koranu, uz Okrugljak, Vir itd. pa 

 je pristranke položitije učinila. 



Da je Kozjak samo organički dio koranskoga kanjona, vi- 

 dimo po njegovim djelomice još sada strmim — osobito sa za- 

 padne strane — obalama, tek jedan dio njegove obale je polo- 

 žitiji; Prošćansko je dio koranske sudolice, u kojoj se je sekun- 

 darni kanjon razvio, a da je Prošćansko jezero staro riječno 

 korito, dokazuju jasni znaci riječne erozije osobito uz lijevu obalu 

 pa južni nastavak jezera preko delte (sada znatno smanjene) i 

 dol Crne rijeke. Osobito napadni, i u našoj domovini veoma 

 rijetki primjer te erozije nalazimo u kamenitim stupovima, koji 

 na njegovoj lijevoj obali stoje. 



Ti stupovi, gledani iz neke daljine, prioinjaju se kao rimski 

 slavoluk. Da su se ipak korita tekućica pretvorila u jezera, razlog je 

 mineraloški sastav tla, pa naglo taloženje sedre. Tekućice naime 

 zadirući do nivoa Kozjaka i Prošćanskog jezera, naiđoše na znatne 

 naslage gipsa. Taj gips, htidući mckaniji od okolnoga vapnenca. 



