119 



da ne talože sedru. Te su rijeke, kako se čini, ograničene u 

 Evropi na južne t. j. tople krajeve. Na apeninskom i balkanskom 

 poluotoku ih ima dosta; presušene i'ijeke našeg primorja osta- 

 više sedru za sobom, Krka, Pliva itd. stalazu još i danas. Uzmemo 

 li u obzir, da nigdje u srednjoj i sjevernoj Evropi nema rijeka, 

 koje tvore sedru, da ih nema u Alpama, tad nam se namiče 

 misao, da tu teinperatura i Jdinia igraju veliku ulogu. 



Isporedimo li alpske prilike sa našim kraškim, to vidimo, 

 da ljetna temperatura u Alpama daleko zaostaje iza topline na- 

 šega Krasa; da alpinski potoci imadu u visini naših kraskdi te- 

 kućica tek temperaturu vode od 5 — 10'' C, a naši kraški poka- 

 zuju onu vanrednu visinu, koju smo već nekoliko puta spome- 

 nuli i kao osobitu činjenicu istakli. 



Ova razlika temperature utječe i na naše kraške krajeve; 

 oni naime zapadni, koji su Alpama najbhži, imadu dosta nisku 

 temperaturu, a njihove tekućice, kao n. pr. Rječina, hladne su 

 vode. U podrobnije diferenciranje odnošaja topline Krasa, ne 

 mogu se ovdje upuštati ; nu i dovoljno će biti, ako spomenem, 

 da i u hrvatskom Krasu raznih imade izoterma i godišnjih i 

 ljetnih; da se u tom pogledu isponi znatno razlikuju od ravnih 

 dijelova, da uz tekućice onako visoke temperature kao što je 

 Dobra, Mrežnica, Plitvica itd. imade veoma hladnih. Zanimljivo 

 bi bilo također isporediti porast temperature naših kraških voda 

 i trebali bi domaći kao i putnici što više mjerenja preduzeti. 

 Veoma zanimljiva pojava u tom pogledu pokazuje Gacka prema 

 švickom jezeru.') Isto tako zanimljiva bi bila uporedna mjerenja 

 zračne temperature na visovima i dolovima Krasa. 



Uzmemo li dakle, da je sedimentacija naših kraških rijeka 

 ovisna o njihovoj temperaturi — bud direktno iti indirektno 

 preko pomožućih organizama; — da su te rijeke dugo tekle i 

 korita svoja gradila bez sedimentacije, to dolazimo do nužnog 

 zaključka : da su se idhnativld odnosi naših ArasJdh krajeva od one 

 dobe prije sedimentacije do danas stahokom promijenile. Po tome 

 bi Plitvička jezera, tako važna po svojoj ljepoti, bila i jedna 



') tome saiu izvijestio u Rundschau f. Geographie g. 1900. Na 

 žalost raspolažemo posve nedostatnim štacijama m^jerenja, akoprem bi 

 svaki inteligentan čovjek mogao time sakupiti dragocjeno gradivo za po 

 znavanje domovine. 



