120 



važna karika u nizu dokaza, kako se je od tercijara priroda u 

 nas promijenila. 



Kazano je, da bi sedimentacija mogla biti indirektna preko 

 organizama. Direktna bi bila, kada bi cijeli proces bio jedino 

 kemički i ovisio samo o porastu temperature ; no već je Ehrenberg 

 početkom 19. stoljeća dokazao, da stvaranje sedre makar i u 

 vreloj vodi, prate neki sićušni organizmi, koji gotovo onako dje- 

 luju, kao drugi organizmi u fermentaciji n, pr. piva, ili kod do- 

 zrijevanja duhana. Ako je prisutnost ovih organizama nuždan 

 uvjet za sedimentaciju Plitvica,^) to se može pomišljati, da ti 

 organizmi živu tek u vodi od najmanje 18— 20'^ G. ; zato da ne- 

 maju alpinski vapneni potoci sedimentacije, jer im voda nije 

 dosta topla za opstanak rečenih organizama. 



Bila dakle sedimentacija Plitvica direktna ili indireldna, 

 znatni porast temperature je 'bezuvjetni uslov postanka sedre. To 

 nam svjedoče i one naše kraške vode, koje imadu kao n. pr. 

 Rječina (Fiumera sušačka) nisku temperaturu vode ; te nemaju ni 

 sedimentacije. 



Da se sada osvrnemo na razlog, zašto se je temperatura 

 naših kraških krajeva promijenila i u kakvoj je svezi ta pronijena 

 sa jezerima. 



4. Postglacijalna promjena kraške klime u sve?! s gene7om jezera. 



Naši se kraški krajevi odlikuju napadnom diskordancom to- 

 pografičke površine i tektonike slojeva. (Glavne crte obličja ipak 

 se slažu sa tektonikom, o čemu potanje na drugom mjestu.) 

 Obličje i osobito priklon bočina i pristanaka posve je neovisan 

 o položaju i ustroju slojeva; prečesto se vide ustrmljeni, presje- 

 čeni nabori, koji tvore lazine t. j. bočine neznatna priklona, a 

 opet i obratni odnošaj često nalazimo. To nam dokazuje, kako 

 je abrazija i denudacija u ovom kraju silno djelovala, a da su 

 oblici tla u spoljašnim oblicima posve neovisni o orogen etičkom 

 nabiranju (Faltung). Abrazija je već započela prije taloženja neo- 

 genih slojeva, jer su i ti izjedeni, pa često nalazimo neogene 

 konglomerate položene na abradiranim glavama kraških slojeva. 

 Rekonstrukcija abradiranih slojeva nam pokazuje, kako su isponi 



') I u ovom pogledu hi trebalo mikroskopskog istraživanja sedre. 



