123 



taloženje naplavinu njećmh na dnu jezera, da ju voda bila jače 

 zaustavljena i njezino podzemno oticanje iz jezerskih kotlina — 

 koje osim toga i podzemnih pritoka primaju — zapriječeno. A 

 ne smije se zaboraviti, da kao što Dobra ponor Đule baš na 

 međi dvaju geoloških područja tvori, da i Plitvice spajaju starije 

 tlo s mlađim. 



Kozjak i Prošćansko jezero, koliko se od manjih jezera 

 razlikuju, ipak nijesa drugo nego opet dijelovi koranskog korita, 

 što se osobito uz njihovu lijevu obalu primjećuje. Desna im je 

 obala položitija te je bila poglaviti razlog, da su se ta jezera 

 gledala kao ispunjene kraške dohne. Veća položitost desne obale 

 potiče od lokalno jače djelujuće subaeričke erozije. Da izvorni 

 pritoci Korane nijesu naišli na naslage gipsa, jezera ne bi po- 

 stojala. 



Da dakle na kratko reasumiramo faktore geneze : Osebni 

 mineraloški sastav tla razlog je, što jezera nijesu na drugom 

 mjestu Korane već baš ovdje nastala; osebni mineraloški sastav 

 tla je također razlogom, zašto rijeka ustraje tako dugo u svome 

 abnormalnomu slažu t. j. da podržaje jezera a da nije već odavna 

 grede i batrice prosjekla te oblik kanjona protegla preko jezera. 



Slaz naime jezera i tekućica je veoma jak; po tome bismo 

 morali očekivati, da će rijeka sama uslijed retrogradne erozije^) 

 prosjeci stepenice svog korita i slapovi se sami uništiti. To je 

 djelomice već u jezerima ispod Kozjaka nastupilo ; jaka sedimen- 

 tacija pako na ostalim jezerima ne sprečava samo djelovanje 

 i'etrogradne erozije, već i znatno jače od nje djeluje, tako da 

 ograde jezera bivaju sve veće i jače. Time bi istina narasla du- 

 bina većih jezera, ali manje kothne bi se doskora posve ispu- 

 nile ; no čini se, da tu čovjek kulturnim radom snažno utječe. 

 Već prije 50 godina probijahu prema potrebi batrice te tako 

 ostaju jezera gotovo u istom nivou. Za pravo dakle sedimenta- 

 cija ne podržaje opstanak jezera, već je jedna faza njihova raz- 

 vitka, koja bi — kada ne bi bila zapriječena ljudskom rukom — 

 isto tako sigurno ih uništila, kao što je napredujuće iskrčivanje 

 šuma moglo dovoditi do isušivanja. 



Dosta tome vijesti zadnjih 50 godina svjedoče, da su jezera 

 zadnjih decenija nazadovala, te se Latasova karta ne slaže sa 



*) Isp. Hranilović, Teorija razdolja. Rad 128 sv. 



