127 



iniade. Taložina toga jezera je vapnenac pomiješan s gipsom, pa 

 moia biti u okolini predjela sa pojedinim gromadama gipsa. 

 Kotline Plitvičkih jezera slabo su pod utjecanjem aluvija i nasi- 

 pina i to s toga, što su pritoci dosta čisti. Tomu imamo zahva- 

 liti, da su se jezera do danas usčuvala, akoprem ne možemo 

 nijekati, da se primjećuju znaci osušivanja. Glavni je razlog tomu 

 krčenje šuma, koje je sada obustavljeno, pa je nade, da je osu- 

 šivanje već stalo. Kao nedvojbeni dokaz nazatku jezera nađosmo 

 suhu kotlinu pred Jezercem, u promjeru od kojih 40 m. Kotlina 

 ova pokazuje jasni trag nekadašnjega jezera, a tu je lijepo ušču- 

 vana sedrena ograda. Nad .Jezercem smjestio se je Galovac, koji 

 se ruši u slapu visokom oko 12 m u Jezerce. Među tim jezerima 

 nalazi se malena no duboka kotlina, MiUšino jezero, a dobilo je 

 taj naziv po narodnoj predaji odatle, što je tu neki Miliša loveći 

 ribe u vodi zaglavio. 



Ovo je jezero eliptičnoga oblika. Duljina mu je oko 50, a 

 širina oko 30 m. Šuma u okolini je većim dijelom bukova, te je 

 flora u opće vrlo slična našoj sljemenskoj flori. U okolini vodene 

 razine nalazimo pravilnih redova mladih vrba, no te su zasađene. 



Jezero Galovac dugo pol km a široko polovinu toga. odije- 

 ljeno je od Milišina jezera niskom ogradom, koja je klisurasta, 

 a ne sedrena kao ona kod Kozjaka. Na južnoj strani Galovca 

 dolazimo do slapa, kojim se omanje jezero Okrugljak, ih kako ga 

 narod zove, Kruginovac spušta u Galovac. Kruginovac leži oko 

 10 m niže od velikog Prošćanskog jezera. Oba jezera razdaleko 

 su do 100 m, a spojena su malenim potočićem. Izmed oba je- 

 zera razvio se malen ravnjak, koji nam u ovom kraju rijetku 

 pojavu aluvijalne ravnice predočuje. Tu je smještena lijepa zgrada, 

 ljetnikovac za goste. 



Drugi dan nastavismo naša istraživanja oko ostalih jezera, 

 a za tim nastavimo naš put prema Otočcu. Nakon vožnje od 

 jednoga sata prispijesmo u mjesto Leskovac, koje leži 2 km prema 

 jugu od Prošćanskoga jezera na aluviju Crne rijeke. Put nas vodi 

 uz potok neobične tamnosive boje, koji nosi pravom svoje iine 

 Crna rijeka, te teče uz desnu stranu ceste uzanim dolom. U bli- 

 zini samog jezera gubi se taj potok u močvarnom tlu i ulazi na 

 taj način u jezero. Ovo je jezei-o svojom površinom najveće iza 

 Kozjaka, priliči svojim oblikom velikoj rijeci, jer na duljinu od 

 2'1 km ima tek poprečnu širinu od 200 — 300 m. Jezero je po- 



