Fitogeografski odnosi zagrebačke okoline. 



Napisao Ivan Šarić. 

 I. 



Opseo' i položaj okoline. 



Govoreć o biljno-geografskim odnosima zagrebačke oko- 

 line, uzet će se u ovoj raspravi obzir samo na najbližu okolinu. 

 Areal, što ga ta okolina zaprema, seže na zapadu do Podsuseda, 

 a na istoku do mjesta Resnika i Granešine ; sjevernu među činit 

 će nam bilo zagrebačke gore, a južnu paralela Stupnika i Jaku- 

 ševca. Unutar toga područja jesu mjesta Podsused, Stupnik, 

 Zapruđe, Jakuševec, Resnik, Granešina, Markuševec, koja se na- 

 laze na periferiji u obzir uzete okoline, a unutar ove : Stenjevec, 

 Vrabče, Šestine, Gračani, Dolje, Remete, Bukovec i mnoga druga 

 omanja mjesta. Diametralni rastoj te okoline iznaša od zapadne 

 do istočne međe kojih 20 km., a onaj od južne do sjeverne u 

 zračnoj liniji do 16 km. 



Zagreb sam leži na 15" 58' 52" istočne duljine od Green- 

 wiclia. Visina nad morem iznaša 122 m. Od geografske duljine 

 mnogo je važnija pogledom na vegetaciju okoline njena geo- 

 grafska širina, s kojom su u tijesnom savezu i klimatičke prilike. 

 Zagreb ima 45'' 48' 43" sjeverne širine, pa je prema tomu sa 

 svojom okolinom smješten baš negdje u sredim između ekvatora 

 i sjevernog pola. Po svom položaju na licu zemlje spada dakle 

 grad sa okolinom u sjeverni hladni umjereni pojas, koji karakte- 

 rizuje lisnato drvlje sa mekanim lišćem, koje u jesen otpada, Po- 

 jas taj obuhvata u Evropi južni dio skandinavskoga poluotoka, 

 Englesku, Francusku, Njemačku, Austro-Ugarsku, Hrvatsku, Sla- 

 voniju i srednju Rusiju; u Aziji protegnuo se kroz čitavu južnu 

 Sibiriju sve do Amura, a u sjevernoj Americi ide južnom Ka- 

 nadom i sjevernim dijelom Saveznih država. 



1 



