bìto zgodni za kulture. Tlo je na ovim briježuljcima teško, ilo- 

 vasto-žuto, ponješto pjeskovito, laporno ili vapneno, pa od velike 

 česti prija osobito kulturi vinove loze, pa i drugim plemenitim 

 voćkama. 



Tercijarni briježuljci prema jugu prerezani su popriječnim 

 dolinama, koje su za zagrebačku goru vrlo značajne, a teku 

 pravcem meridionalnim. Sve su te doline međusobno paralelne, 

 a osim toga su u zapadnom dijelu gore mnogo kraće od onih na 

 istoku. Tako je n. pr. dolina gornjo-stenjevačka i borčečka naj- 

 kraća, dok je dolina vrabečka i šestinska mnogo dulja, a ona 

 kod Markuševca, Čučerja pa Vidovca još dulja. Te su doline 

 pune živih potočića, te se sve većma spuštaju u savsku ravnicu. 

 Kako svagdje, tako je i u našoj okolini vegetacija baš uz te 

 gorske potočiće najbujnija, jer joj prija i sastav tla, za tim vo- 

 dom naplavljene čestice humusa i mulja. 



Najstarije kami zagrebačke gore, koje sačinjavaju ujedno 

 podlogu same gore, pripadaju arkaičkoj formaciji, koja je za- 

 stupana u kristali ničnim škriljavcima, koji čine pragom i ujedno 

 najdonju i najdublju vrstu. Na ovoj formaciji leži silur sa škri- 

 ljavcima i dioritom, koji je kao eruptivni produkt za zagrebačku 

 goru vrlo karakterističan. Na silur se nadovezuje trijas sa zna- 

 čajnim dolomitima, laporima i Ijušturnim vapnencima (Muschel- 

 kalke). Na ovoj formaciji leže tercijarne naslage, koje so dijele u 

 dvije glavne skupine: donja, starija, pripada miocenu sa litavskim 

 vapnencima i laporima, dočim gornje, mlađe naslage pripadaju 

 neogenoj brakičnoj tvorbi. Na to slijedi diluvium sa ilovastim i 

 glinenastim naslagama i sa šljunkom. 



III. 



lrIid.i:*ogT^^*alsls:i odnosji. 



U hidrografskom pogledu pokazuje okolina dosta zaniroi- 

 vosti, jer u veliko obiluje vodom. Južni je dio okoline vodom da- 

 leko bogatiji od sjevernoga, jer ga protječe rijeka Sava — glavna 

 vodena žila naše okoline. Unišavši kod Podsuseda u našu oko- 

 linu, protječe ju rijeka Sava pravcem od zapada k jugo-istoku u 

 obliku nepravilno zavinute crte, stvarajući mnogobrojne otoke, 

 rukave i prudove. Kod Zagreba postizava širinu od kojih 125 



