m. Vegetacija, što se razvila uz Savu, mnogo je jednoličnija od 

 one na sjevernoj, gorovitoj poli naše okoline ; ona nosi na sebi 

 obilježje nizinske i močvarne flore sa čisto higrofitskim karakte- 

 rom, o čemu će još poslije biti govora. 



Sjeverna strana naše okoline — Zagrebačka gora — obi- 

 luje također vodom. Veliki broj potoka, kojima je Zagrebačka 

 gora sabirni teren, pokazuje u smjerovima svoga toka neku pra- 

 vilnost, koja se očituje u tome^ što svi potoci teku smjerom go- 

 tovo čisto meridijalnim, spuštajući se u ravnicu i otačući svoje 

 obilje vode s južne strane u Savu. Ti su potoci vazda puni 

 žive vode, koja niti ljeti ne isuši. Takovi potoci su n. pr. 

 Dolje blizu Podsuseda, za tim Markovec, pa Vrabče, Kraljevački 

 potok, potok Bliznec, koji protječe istoimenu popriječnu dolinu, 

 za tim Stefano vec i Trnava blizu Granešine. 



I množina izvora u Zagrebačkoj gori dosta je znatna. Uzrok 

 tome treba tražiti više u povoljnom utjecanju cjelokupnog oblika 

 gore, nego li u atmosferskim oborinama. Najbogatiji su izvori u 

 tercijarnim briježuljcima, a još više ih je u samoj gori. Izvori po- 

 javljuju se pretežno na južnim stranama obronaka, pa od tuda 

 i dolazi okolnost, što množina potoka baš s ove strane odlijeva 

 svoju vodu u Savu — prilike sasvim analogne onima u gori 

 Ivančici, gdje se potoci također s juga izlijevaju u Krapinu, dok 

 je sjeverna strana jedne i druge gore vodom siromašnija. Uzrok 

 tome leži u položaju i priklonu slojeva Temperatura izvora u 

 tercijarnim briježuljcima kreće se izmedju 10'^ — 14" G, dočim 

 toplota izvora u gorju koleba prama visini istih i prama godišnjoj 

 dobi između 7-5»— 11« G. 



IV. 



KliiTiatičlii odnosi. 



Po svom geografskom položaju spada naša okolina u sje- 

 verni hladni umjereni pojas, pa su već tim položajem uvjetovane 

 povoljne khmatičke prilike. Daljina od mora čini klimu kontinen- 

 talnom. Proljeće i ljeto vrlo je ugodno, akoprem znade posljednje 

 biti često puta vrlo vruće. Proljeće počima obično početkom 

 ožujka, pa svojom čestom noćnom rosom vrlo povoljno upliva na 

 vegetaciju, dočim ljeto nastupa u lipnju. Za jesen karakteristične 



